Balassi Bálint Élete
August 25, 2024, 3:19 amBalassi Bálint élete és munkássága by Györgyi Ombodi
Balassi Blint Élete
Arról sajnos nem maradt fenn semmilyen leírás, hogy Balassit vajon melyik módszerrel kezelték, ám korábban felmerült az az elképzelés, hogy életének megmentése érdekében mindkét lábát amputálták. Erre – Balassi szerencséjére – nem került sor (egyébként, ismerve általános emberi habitusát, valószínűtlen, hogy beleegyezett volna a lábai levágásába). A lábát nem amputálták A 20. század elején exhumálták Balassi Bálint, illetve öccse és édesapja holttestét a Balassi család temetkezési helyén, Hibbén (Szlovákia) a római katolikus templomban. A maradványokat Török Aurél neves antropológus azonosította. A költő mindkét lába megvolt, csontjai épek voltak. Haláltusájáról az egykorú szemtanú, Balassi gyóntatópapja, a jezsuita Dobokay Sándor így írt: "Betegágyában Esztergom várasában gyakran nála voltam és véle sokat beszéllettem. Ott voltam akkor is, mikor ugyanazon Pinkösd havának huszonhatodik napján, keresztényi módra meggyónva utolsó órájához szépen készült. " Dobokaytól tudjuk azt is, hogy amikor a felcser Balassit kezelte, a költő állítólag Vergiliust idézve így biztatta magát: "Nunc animis opus, Aenea, nunc pectore firmo! "
Balassi Bálint Elite 3
Losonczy Anna volt a költő örök nagy szerelme, múzsája, az iránta értett szenvedélyből fakadtak fiatalkori udvarló költeményei, az Anna-versek. Tíz évvel szerelmük kezdete után (1588) a már özveggyé lett asszonyhoz szólnak a Júlia-dalok azzal a nem titkolt reménnyel, hogy régi kedvese visszafogadja újra kegyeibe. Ez azonban csak ábránd, álom maradt: Losonczy Anna nem a költőhöz ment feleségül. Balassi Bálint
Balassi Bálint Élete Röviden
Témájuk: a lírai én reménytelenül imádja a kegyetlen, tökéletes hölgyeket - 1582. Hadnagy az egri várban. Szolgálata alatt ismerte meg Losonczy Annát, és végzetes nagy szerelembe esett vele. Verseiben Júlia néven ismerhetjük és ő lett legszebb szerelmes verseinek ihletője. Anna végül máshoz ment feleségül. Balassi katonáival együtt elfoglalja Sárospatak várát és feleségül veszi özvegy unokatestvérét, Várdai Mihályné Dobó Krisztinát. Ezt a házasságot vérfertőzés vádjával a pápa érvénytelenítette; az erőszakos várfoglalás miatt pedig felségsértési perbe fogták. Fia, János születése idején súlyos betegség és bűntudat miatt megírta végrendeletét 100 lovas hadnagyságot vállalt, de szerelmi ügyek miatt távozásra kényszerült. Egyre gyakrabban alkalmazza a hármas osztatú, a költőről elnevezett Balassi-strófát, költészetének csúcspontja, A Júlia-ciklus költeményei 1587-ben Anna férje meghalt. 1588. februárjában Pozsonyban találkozott vele, s a kapcsolat felújításában reménykedett, de a büszke asszony elutasította.
Balassi Zsigmond tehát a német felcsert teszi felelőssé rokona halála miatt, de a korabeli sebellátási gyakorlatot ismerve nem valószínű, hogy a magyar borbélyok keze között szerencsésebb kimenetelű lett volna a kezelés. Maga a sebesülés valószínűleg kézitusa során történhetett (az egykorú forrásokból tudjuk, hogy aznap, amikor Balassi megsebesült, már a várfalon belül, Esztergom utcáin harcoltak a törökkel), minden bizonnyal azonnal ledöntötte a lábáról, de segítséggel talpra tudták állítani és így, támogatva, a saját lábán ment védettebb helyre. Ebből is kiderül, hogy csonttörése nem volt, mert akkor nem tudott volna lábra állni, a húgyivari szerveit sem sérthette a golyó, mert akkor sokkal hamarabb meghalt volna. Nagyobb ütőeret sem érhetett a lövedék, mert akkor meg, a csata hevében rövid időn belül elvérzett volna az áldozat. A 11 napos kínlódás és a halál oka tehát bizonyosan a sebellátásban keresendő. A sebkezelés radikális módjai A lőtt sebeket akkoriban kétféle – eléggé radikális és fájdalmas – módszerrel kezelték.