Pál Utcai Fiúk Jegy 2022: A Missziók Védőszentje, Ázsia Apostola – Xavéri Szent Ferenc Áldozópap | Magyar Kurír - Katolikus Hírportál
August 30, 2024, 3:03 am2022. 06. 16 kovacsad A Pál utcai fiúk musical a Pannon Várszínház előadásában Krámer György koreográfiájával Vándorfi László rendezésében országos turnéra indult. A Pál utcai fiúk című musical óriási sikert aratott és azonnal közönségkedvenc lett így számos vidéki színház is színpadra állította, azonban mára már a Vígazínházi produkció mellett más feldolgozás is óriási sikert aratott. Sokadik éve járja ugyanis az országot és játszik teltháztal a Pannon Várszínház is. A Pál utcai fiúk a Pannon Várszínház előadásában Krámer György koreográfiájával Vándorfi László rendezésében ismét országos turnéra indul. A turné keretein belül a Pál utcai fiúk musical több városba is látható lesz! Jegyárak és jegyvásárlás itt! Turnéállomások: 2022. március 13. Veszprém, Hangvilla 2022. március 17. Vác, Madách Imre Művelődési Központ 2022. május 9. Szeged 2022. június 26. Makó 2022. július 2. Siófok 2022. július 5 Gyula 2022. július 12. Keszthely 2022. július 16 Alsóörs 2022. július 22. Balatonlelle 2022. július 27.
- Pál utcai fiúk jegy 2022
- Pál utcai fiúk vígszínház jegy
- Pál utcai fiúk jegyek
- Pál utcai fiúk jegyvásárlás
- Xavéri Szent Ferenc a missziók védőszentje
- Szentek ünnepei - olvasmányok
- Xavéri Szent Ferenc
Pál Utcai Fiúk Jegy 2022
A PÁL UTCAI FIÚK - zenés játék Dés László – Geszti Péter – Grecsó Krisztián A Pál utcai fiúk Molnár Ferenc azonos című regénye nyomán A zenés játék időtartama 3 óra szünettel A klasszikus alapmű ezúttal nem gyerekek, hanem ifjú emberek konfliktusaként szólal meg. A drámai helyzetek így még keményebbek, melyeket tovább fokoznak a mai hangzású zenék és dalszövegek. Az előadásban döntő szerepet játszik a tárgyi világ akusztikus megszólaltatása, a színészek zenei-ritmikai kreativitása, a fiatalság ereje, humora, az eredeti mű katartikus üzenete. Szereposztás: RÁCZ TANÁR ÚR / JANÓ, a grund őre.............
Pál Utcai Fiúk Vígszínház Jegy
Dés László – Geszti Péter – Grecsó Krisztián A PÁL UTCAI FIÚK Molnár Ferenc azonos című regénye nyomán zenés játék Molnár Ferenc világhírű regénye alapmű az emberi társadalom természetéről, a hősiesség, az árulás, az esendőség és a hazaszeretet fogalmáról. Nemecsek, Boka, Áts Feri és a többiek örök példák, örök kortársaink. A klasszikus alapmű ezúttal nem gyerekek, hanem ifjú emberek konfliktusaként szólal meg. A drámai helyzetek így még keményebbek, melyeket tovább fokoznak a mai hangzású zenék és dalszövegek. Az előadásban döntő szerepet játszik a tárgyi világ akusztikus megszólaltatása, a színészek zenei-ritmikai kreativitása, a fiatalság ereje, humora, az eredeti mű katartikus üzenete.
Pál Utcai Fiúk Jegyek
A Pál utcai Fiúk - zenés játék Az előadás időtartama 3 óra, szünettel (esőnap: 2022. július 3. vasárnap 21:00) Írta: Dés László, Geszti Péter, Grecsó Krisztián, Molnár Ferenc Rendező: Vándorfi László A klasszikus alapmű ezúttal nem gyerekek, hanem ifjú emberek konfliktusaként szólal meg. A drámai helyzetek így még keményebbek, melyeket tovább fokoznak a mai hangzású zenék és dalszövegek. Az előadásban döntő szerepet játszik a tárgyi világ akusztikus megszólaltatása, a színészek zenei-ritmikai kreativitása, a fiatalság ereje, humora, az eredeti mű katartikus üzenete. Szereposztás RÁCZ TANÁR ÚR - JANÓ, A GRUND ŐRE......................
Pál Utcai Fiúk Jegyvásárlás
Dés László – Geszti Péter – Grecsó Krisztián: A PÁL UTCAI FIÚK Molnár Ferenc azonos című regénye nyomán – zenés játék – Nemecsek, Boka, Áts Feri és a többiek örök példák, örök kortársaink. A klasszikus alapmű ezúttal nem gyerekek, hanem ifjú emberek konfliktusaként szólal meg. A drámai helyzetek így még keményebbek, melyeket tovább fokoznak a mai hangzású zenék és dalszövegek. Az előadásban döntő szerepet játszik a tárgyi világ akusztikus megszólaltatása, a színészek zenei-ritmikai kreativitása, a fiatalság ereje, humora, az eredeti mű katartikus üzenete. Rendező: Vándorfi László Koreográfus: Krámer György
Kiss Máté A Vörösingesek: ÁTS FERI............................................. Németh Ádám / Soós Máté Bátor AZ IDŐSEBB PÁSZTOR...................... Keresztesi László A FIATALABB PÁSZTOR..................... Lenchés Márton / Kátai Norbert / Hédl-Szabó Dániel SZEBENICS......................................... Kovács Gábor / Göndör Dávid / Burián András Kátai Norbert, Göndör Dávid, Schvéder Levente, Kiss Máté, Pásztor Richárd, Patkó Ádám, Szabó Lajos, Burián András Játéktér: Vándorfi László Jelmeztervező: Justin Júlia Rendezőasszisztens: Lenchés Márton Koreográfus: Krámer György
Lajtaszentgyörgyöt 1622-től a herceg Esterházy család birtoka volt, a trianoni békediktátum következtében csatolták Ausztriához. Ma St. Georgen am Leithagebirge. Közigazgatásilag 1970 óta Kismartonhoz tartozik. Xavéri Szent Ferenc tiszteletére az Esterházy család birtokán 1700-ban épült a kápolna. [1] Xavéri Ferenc a jezsuita rend, a Jézus Társaság máig egyik legtiszteltebb szentje. Ő is azok közé tartozik, akikhez pestis idején fohászkodtak. Attribútumaként itt a korpusszal díszített keresztet látjuk. A tengeri utazók és haldoklók védőszentje. [2] Hittérítő tevékenysége Szent Páléhoz hasonló. [2] A kápolna fülkéjében álló, egykor festett, fogadalmi szobrot Lajtaszentgyörgy (Szentgyörgy) népe állíttatta. Felirata latin nyelvű: "TRI/UNI/DEO GERITRICI (helyesen Genitrici) VIRGINI/ AC DIVO FRANCISCO XAVE/ RIO HOC VOTI CAUSA RONIT (helyesen: Ponit)/ POPULUS GEORGIENSIS" magyarul: A Háromságos egy Isten / a Szűzen Szülő / és Xavéri Szent Ferenc tiszteletére / fogadalomból állította ezt (a szobrot) /György népe.
Xavéri Szent Ferenc A Missziók Védőszentje
A legenda szerint olyan isteni erő áradt ki belőle, hogy még a halottakat is feltámasztotta. Élete nagy vágya, hogy Kína földjére léphessen, nem teljesülhetett. Kína partjai közelében, San-csao szigetén tört rá a halálos láz, 1552. december 3-án hunyt el magányosan egy viskóban, utolsó útjára csak keresztény kínai szolgája kísérte el. Az indiai Goa városában temették el. Az itt dühöngő pestis elmúlását az ő közbenjárásának tulajdonították. Andrea Pozzo: Xavéri Szent Ferenc oltárkép Nápoly városa az 1656-ban dühöngő pestis idején már patrónusként tisztelte Ferencet, 1709-ben pedig – szintén a mirigyhalál pusztítása alatt – Buda városa is védőszentjének választotta. Az 1740-es pestisjárvány után a hívek a budavári Szentháromság-szobornál tartottak hálaadást, körmenetükben Ferenc szobrát hordozták a betegségből felgyógyultak kíséretében. Winckler, Johann Christoph (1720–1797 k. ): Xavéri Szt. Ferenc pestises betegeket gyógyít. Rézmetszet, 1761. (MNM – Semmelweis Orvostörténeti Múzeum 82. 55.
Szentek Ünnepei - Olvasmányok
1546-ban a (ma Indonéziához tartozó) Maluku-szigeteken tevékenykedett, ahonnan Japán felé vette az irányt, ide 1549-ben érkezett meg. Küzdött a helyi viszonyokkal, szokásokkal és a nyelv megtanulásával is. A Japánban tapasztalt nehézségek és ellenállás a missziónak ezt a részét már nem tette olyan sikeressé, mint a halászok közötti térítést, ezért Ferenc innen a japán császárhoz utazott. A látogatás után azonban átlátta, hogy a valódi befolyásos réteget a helyi földbirtokosok alkotják, így őket igyekezett megnyerni. A helyi viszonyokat egyre jobban átlátta, de ezzel együtt is két év alatt "csupán" 1500 embert sikerült megkeresztelnie – ami a korábbi eredményeihez képest – megmutatta a Japánban támadt nehézségei súlyosságát. Innen Kínába vezetett az útja, ahol az utazások, betegségek és megpróbáltatások hatására szervezete legyengült és 1552-ben meg is halt. Xavéri Szent Ferenc az egyik legjelentősebb jezsuita misszionárius volt, akinek a távoli tájakról hazaküldött levelei nagy hatást váltottak ki és sokak számára tették vonzóvá a misszionáriusi munkát.
Xavéri Szent Ferenc
A XVIII. században épült magyarföldi jezsuita templomok közül őt választotta pártfogóul Trencsén (1684), Szakolca (Skalica) (1724), Rozsnyó (1660 táján) és Besztercebánya. Ez utóbbiból később püspöki székesegyház lett, a szentből az új egyházmegye patrónusa. Kőszeg középkori Jakab-templom a barokk időkben a jezsuiták kezén volt, egyik kápolnáját neki szentelték. Népszerű szentelménnyé vált a Xavér olaja – oleum de lampade Oberburgensis S. Xaverii –, messze vidékekről is eljöttek érte. Xavér tiszteletét a XX. század jezsuita pasztorációja igyekezett hazánkban föltámasztani, szélesebb körökben azonban már eredménytelenül: a régi kultusz a jozefinista időkben elsorvadt. Kalendáriumi eredetű, terminus jellegű szigetközi megtiszteltetés: DisznóöIő Szent Ferenc, Székesfehérvárott: Disznóvágó Szent Ferenc. 1622-ben avatták szentté, ünnepét már a következő évben felvették a római naptárba: december 3. Magyar Kurír Forrás: Bálint Sándor - Ünnepi kalendárium
1538 novemberében arra kérték a pápát, hogy megváltoztathassák a szentföldi zarándoklatra tett fogadalmukat: helyette Róma püspökének tökéletes engedelmességet fogadtak. 1540 tavaszán III. Pál pápa a Jézus Társaságból két személyt Írországba, kettőt Portugál-Kelet-Indiába küldött. Ignác az egyik megbetegedett testvér helyett Xavéri Ferencet küldte Indiába. * Xavéri Ferenc a jezsuita barokk egyik legtiszteltebb szentje: tengeri utazás, pestisjárvány idején, halál óráján szoktak folyamodni hozzá. Többnyire vándorbottal és kezében kis feszülettel, vagy nyomorúságos kunyhóban, magára hagyott haldoklóként ábrázolják. Nápoly városa 1656-ban dühöngő pestis idején kezdte patrónusként tisztelni. 1709-ben a hazai pestisjárvány alatt Buda városa is védőszentjének választotta. Tiszteletének egyik első hazai nyoma Szepes fogadalomból épült Xavér-kápolnája, Bársony György prépost felajánlása (1669). Regényes élete sokat foglalkoztatta a barokk ember képzeletét, nekünk már idegen feladatokra, önmegtagadásokra edzette akaraterejét.