Alkotmany 1949 Évi Xx Törvény
August 26, 2024, 3:11 amA Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete 40/D. § (1) A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete a Magyar Köztársaság pénzügyi közvetítő rendszert felügyelő, ellenőrző és szabályozó szerve. A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete törvényben meghatározott módon felelős a pénzügyi közvetítő rendszer zavartalan működéséért. (2) A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének elnökét a köztársasági elnök nevezi ki hat évre, alelnökeit a miniszterelnök nevezi ki hat évre. (3) A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének elnöke a Felügyelet tevékenységéről évente beszámol az Országgyűlésnek. (4) A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének elnöke törvényben meghatározott feladatkörében, törvényben kapott felhatalmazás alapján rendeletet bocsát ki, amely törvénnyel, kormányrendelettel és a Magyar Nemzeti Bank elnökének rendeletével nem lehet ellentétes. A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének elnökét rendelet kiadásában az általa rendeletben kijelölt alelnök helyettesítheti. Az eredeti 1949. évi XX. törvény - A, mint Alkotmány. " "(2) A helyi képviselő-testület a feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes más jogszabállyal. "
- 2010. évi CXIII. törvény - Nemzeti Jogszabálytár
- Alkotmány 1949 Évi Xx Törvény
- Az eredeti 1949. évi XX. törvény - A, mint Alkotmány
- Alkotmány - 1949. évi XX. törvény A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG ALKOTMÁNYA - Hatályos Jogszabályok Gyűjteménye
2010. Évi Cxiii. Törvény - Nemzeti Jogszabálytár
- a piacgazdaság deklarálása, a köztulajdon és a magántulajdon egyenjogúsága és egyenlő védelme, a vállalkozás joga, és a gazdasági verseny szabadsága - a Magyar Köztársaság a rászorulókról kiterjedt szociális intézkedésekkel gondoskodik - egészséges környezethez való jog. b) Az államszervezet intézményei (II-XI. fejezet) Az Alkotmány rögzíti az államszervezet alábbi kiemelt intézményeire vonatkozó alapvető rendelkezéseket: - az Országgyűlés - a köztársasági elnök - az Alkotmánybíróság - az állampolgári jogok országgyűlési biztosa és a nemzeti és etnikai kisebbségi jogok országgyűlési biztosa - az Állami Számvevőszék - a Magyar Nemzeti Bank - a kormány - a fegyveres erők és a rendőrség - a helyi önkormányzatok - a bírói szervezet - az ügyészség c) Alapvető jogok és kötelességek (XII. fejezet) Az alapvető jogok és kötelezettségek közül többet az általános rendelkezések (I. fejezet) tartalmaz (lásd: Alkotmányos jogok és kötelezettségek). Alkotmány - 1949. évi XX. törvény A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG ALKOTMÁNYA - Hatályos Jogszabályok Gyűjteménye. d) A választások alapelvei (XIII. fejezet) Az országgyűlési képviselőket, az Európai Parlament képviselőit, a helyi önkormányzati képviselőket, valamint a polgármestert és a fővárosi főpolgármestert a választópolgárok általános és egyenlő választójog alapján, közvetlen és titkos szavazással választják.
Alkotmány 1949 Évi Xx Törvény
§ szerinti jogokat sérti. (4) Az Alkotmány bíróság eljárását törvényben meghatározott esetekben bárki kezdeményezheti. (5) Az Alkotmány bíróság tizenegy tagját az Országgyűlés választja. Az Alkotmány bíróság tagjaira – a képviselőcsoportok közötti létszámarányokat is figyelembe véve – az Országgyűlésben képviselettel rendelkező pártok képviselőcsoportjainak tagjaiból álló jelölő bizottság tesz javaslatot. Az Alkotmány bíróság tagjainak megválasztásához az országgyűlési képviselők kétharmadának szavazata szükséges. (6) Az Alkotmány bíróság tagjai nem lehetnek tagjai pártnak, és az Alkotmány bíróság hatásköréből adódó feladatokon kívül politikai tevékenységet nem folytathatnak. Alkotmány 1949 Évi Xx Törvény. (7) Az Alkotmány bíróság szervezetéről és működéséről szóló törvény elfogadásához a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazata szükséges. " "(2) A közterhek viselésére szolgáló forrásokból, valamint az állami vagyonnal gazdálkodó, illetve az állam többségi tulajdonában vagy irányítása alatt álló szervezetek részéről juttatott jövedelemre, az adott adóévet megelőző ötödik adóévtől kezdődően, törvény a jövedelem mértékét el nem érő kötelezettséget állapíthat meg. "Az Eredeti 1949. Évi Xx. Törvény - A, Mint Alkotmány
A jogszabály mai napon ( 2022. 07. 09. ) hatályos állapota. A jelek a bekezdések múltbeli és jövőbeli változásait jelölik. Megnyitom a Jogtárban Jelen dokumentum a jogszabály 1. weboldalát tartalmazza. A teljes jogszabály nyomtatásához valássza a fejlécen található nyomtatás ikont! Vissza az oldal tetejére
Alkotmány - 1949. Évi Xx. Törvény A Magyar Köztársaság Alkotmánya - Hatályos Jogszabályok Gyűjteménye
"(1) A Magyar Köztársaság legfőbb ügyészét a köztársasági elnök javaslatára az Országgyűlés választja, a legfőbb ügyész helyetteseit a legfőbb ügyész javaslatára a köztársasági elnök nevezi ki. A legfőbb ügyész megválasztásához az országgyűlési képviselők kétharmadának szavazata szükséges. " "(4) Az ügyészségről, valamint az ügyészek szolgálati viszonyáról szóló törvény elfogadásához a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazata szükséges. " 10. § Az Alkotmány 20. § (5) bekezdésében a "Kormány tagja és az államtitkár" szövegrész helyébe a "Kormány tagja, az államtitkár és a kormánymegbízott" szöveg, 39. § (2) bekezdésében a "Kormány tagjai és az államtitkárok" szövegrész helyébe a "Kormány tagjai, az államtitkárok és a kormánymegbízottak" szöveg lép. 11. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba. (4) Ez a törvény nem érinti a hatálybalépése előtt alkotott jogszabályok hatályát.
a Magyar Köztársaság Alkotmány áról szóló 1949. évi XX. törvény módosításáról 1 2010. 11. 24. " 7/A. § (1) Általánosan kötelező magatartási szabályt az Alkotmány ban megjelölt, jogalkotó hatáskörrel rendelkező szerv által kiadott jogszabály állapíthat meg. (2) Jogszabály a törvény, a kormányrendelet, a Magyar Nemzeti Bank elnökének rendelete, a miniszterelnöki rendelet, a miniszteri rendelet, a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete elnökének rendelete és az önkormányzati rendelet. Jogszabály továbbá a Honvédelmi Tanács rendkívüli állapot idején és a köztársasági elnök szükségállapot idején kibocsátott rendelete. (3) A jogszabályt a Magyar Köztársaság hivatalos lapjában ki kell hirdetni. Az önkormányzati rendelet, a Honvédelmi Tanács, a köztársasági elnök és a Kormány 35. § (3) bekezdés szerinti rendelete kihirdetésének szabályait a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény eltérően is megállapíthatja. (4) A jogalkotásról szóló törvény elfogadásához a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazata szükséges. "Ez, az ország harmadik alaptörvénye is a hatalom egységének elvéből indult ki, de deklarálta a hatalom munkamegosztásának rendszerét. Az új alkotmány mellett új címert is kapott az ország, mely hasonlított a szovjet tagköztársaságok címereire, szimbólumaival tagadta a nemzeti folytonosságot az internacionalizmus mellett elkötelezve. Ezt a címert szokták Rákosi-címerként emlegetni, a kétoldalt búzakoszorúval egybefogott kalapács és búzakalászt tartalmazó címer, a címertan szabályainak aligha felelt meg, de ezzel is hangsúlyozva történelmi hagyományok jelentéktelenségét. Az 1949-es alkotmány számtalan esetben módosították, például 1950-ben, mikor a tanácsrendszerrel hozta összhangba a módosító törvény az igazságügyi szervezetet, vagy 1953-ban, a Minisztertanács összetételét egészítette ki, létrehozta többek közt az elnökhelyettesek intézményét. A legfontosabb változáson mégis rendszerváltás időszakában esett át, így lehetséges, hogy a mai napig hatályban lévő alkotmányról beszélünk. Bár sok tekintetben van azonosság a 49-ben elfogadott és a mai szövegek közt, azt mondhatjuk, alapjaiban, tartalmában és leginkább elveiben is más alkotmányról van szó.