3 Bölcs Magyar Hársfa, Amely Megér Egy Kirándulást - Senior.Hu – Rengeteg Pénzt Küldenek Haza A Külföldön Dolgozó Magyarok - Karrier Trend
August 28, 2024, 4:12 pmNem is feltétlenül azért, mert díjazták őket innovációs tevékenységük miatt az Okos Város Konferencián, hanem azért, mert a digitalizáció erejével hatékonyabbá, kényelmesebbé, általánosságban jobb minőségűvé tették a lakosaik életét. Ezrek hagyják el ezeket a magyar városokat, falvakat: mi elől menekülnek ennyien?. Az energiapiramistól az okos sertéstelepig Az idei eseményen polgármesterek, kiemelt közigazgatási szakértők és kiállítók vettek részt. Az idén előszőr meghirdetésre került, Az Év Digitális Faluja díjat független szakemberekből álló zsűri ítélte oda a pályázóknak négy különböző kategóriában, valamint egy különdíj is gazdára talált – mondta Nagy Balázs, az Innovációs és Technológiai Minisztérium stratégiai ügyekért felelős helyettes államtitkára a Trend FM műsorában. A településekben az innováció és okos fejlesztések mellett az is közös, hogy egyaránt néhány száz fős lakossággal rendelkeznek. Az Év Digitális Faluja címet innovatív települési környezet kategóriában Alsómocsolád vehette át, amely a teljesség igénye nélkül okos közösségi teret alakított ki ingyenes wifi lefedettséggel, valamint létrehozott egy térségi interaktív közösségi közlekedést támogató rendszert, amelyet "Hazatér" névre kereszteltek.
- Ezrek hagyják el ezeket a magyar városokat, falvakat: mi elől menekülnek ennyien?
- Minden ötödik település elnéptelenedhet Magyarországon - Forbes.hu
- Magyarország 5 legszebb falva
- 4 napos munkahetet tesztel a magyar multi: ekkora bér jár majd az így dolgozó magyaroknak
Ezrek Hagyják El Ezeket A Magyar Városokat, Falvakat: Mi Elől Menekülnek Ennyien?
Öt éves távlatban találni olyan magyarországi várost, ahol a lakosság több mint 10 százaléka egyszerűen eltűnt. A toplistán ráadásul több megyeszékhely is szerepel, arányait tekintve pedig, 2017-2022 között Jász-Nagykun-Szolnok, Tolna és Borsod-Abaúj-Zemplén megye egyes városaiból távoztak a legtöbben. A városok mellett ráadásul a kisebb községek sincsenek biztonságban, találtunk például olyan települést, ahonnan 5 év alatt majdnem eltűnt a lakosság fele! A Belügyminisztérium legfrissebb statisztikái szerint Magyarország állandó lakossága 2022. január 1-jén 9 841 587 fő volt, fél százalékkal kevesebb, mint 2021-ben. Magyarország 5 legszebb falva. A fővárosban 1 644 146-an, városokban 5 169 097-en, községekben, falvakban 3 027 793-an élnek idén az adatok alapján. Az elmúlt években azonban komoly fordulat állt be a lakosság mozgását illetően: míg korábban a lakosság inkább a főváros és más városokba áramlott, addig mostanra ez a tendencia megfordult, és inkább az agglomerációba, nagyobb városok menti kistelepülésekre költöznek többen.
Minden Ötödik Település Elnéptelenedhet Magyarországon - Forbes.Hu
A Baranya megyei kistelepülés emellett tagja az okos települések európai hálózatának is. A fenntartható épített és természeti környezet kategória győztese Nagypáli lett okos energetikai megoldásaival, amelyek egy energiapiramisba rendeződnek. Ezáltal sokkal jobban lehet mérni és gazdaságossá lehet tenni a közintézmények energiafogyasztását. A megvalósult fejlesztések nem csak a falu energiaellátását segítik, hanem zöld turisztikai attrakcióként is működnek. Az alternatív energiatermelő eszközök használatában Füzérradvány sem akar lemaradni. Minden ötödik település elnéptelenedhet Magyarországon - Forbes.hu. Ezen a borsodi településen a helyi templomot például már napenergiával fűtik. A falu az innovatív társadalmi és közösségi jólét díjat azonban elsősorban nem ezért, hanem a két megnyitott DJP-pontért kapta, illetve azokért a digitális médiaműveltségi előadásokért, amelyeket a helyi lakosok, valamint kiemelten az idősek számára biztosítanak. Nem tért haza üres kézzel Rábapordány sem, amely egy Magyarországon egyedülálló, de Európában is ritkaságnak számító okos sertéstelepet hozott létre.
Magyarország 5 Legszebb Falva
A községek jellemzően fiatalabbak a nagyvárosok környékén, mivel a magas városi lakásárak miatt az agglomerációkba költöznek a fiatalok, ha tehetik. A települések ötödén (645 településen) 300 vagy az alatti a lakosság száma. Ezek a községek különösen veszélyeztetettek, mivel 114 ilyen településen 10 százalék vagy az alatti a fiatalkorúak aránya. A GKI szerint valószínűtlen, hogy ezek a települések célzott vidékfejlesztési programok nélkül, a jelen trendek mellett tartósan fennmaradnak. A 60 év felettiek népességen belüli aránya 2020-ban (százalék). Forrás: KSH alapján GKI számítás. A közlemény megjegyzi, hosszú távon fontos figyelembe venni az elöregedő településeknek az egészségügyi és a szociális ellátásra gyakorolt hatását. A magyar egészségügyi rendszer számára komoly kihívást jelent ez a jövőben, hiszen csak az utóbbi egy évben 233-mal nőtt az olyan háziorvos praxisok száma, ahol helyettesítéssel kell megoldani a működtetést. A szociális, bentlakásos intézeti helyekre pedig éveket kell már most is várni, miközben az igény ezekre folyamatosan nő.
Ha ezek a fák mesélni tudnának! Az öreg, bölcs hársfáknak nincs párjuk: nem csak akkor, amikor virágoznak és kellemes illattal borítják be a környéket. Olyanok, mintha mindent tudnának az életről: türelmesek, titoktartóak, szépségesek. Hazánkban is élnek idős példányok, egyikőjük egész Európában megnyerte az Év Fája választását. Büszkék lehetünk rájuk! 1. Ötvöskónyi nagylevelű hárs Az ötvöskónyi Chernel kastélypark rejtegeti a híres nagylevelű hársat, amely Magyarország egyik legnagyobb példánya, rendkívüli és különleges természeti emlék. Egykor, évszázadokkal ezelőtt a parkban egymás közelében még hét hatalmas hársfa állhatott, valamikor ezért hívhatták Ötvöskónyi községet Héthársnak. A hét hársfa a legendás hét vezér emlékét őrizte. Azt, hogy a fákat ültették-e, vagy az erdőkivágások idején hagyásfaként maradtak-e meg, nem tudni. Egy másik, tudományosabb elképzelés szerint a fa hét sarj összenövéséből jött létre. Mára ebből csak egy hárs maradt. Történetéhez a falu lakóinak emlékezetében számos, szeretettel megőrzött história fűződik.
2011-ben ő is versengett az Év Fája jelölésért! 2. Felsőmocsoládi öreg hárs 2011-ben Magyarországon, 2012-ben Európában az Év Fájának választották ezt az öreg hársfát. A négyszáz éves matuzsálemhez kapcsolódik egy legenda a garabonciások tetteiről. Eszerint valamikor régen nagy viharok pusztítottak a környéken, és egy hatalmas villám csapott be a dombtetőbe, leégett az egész erdő. A történet szerint főként hollók éltek az elpusztult erdőben, amikor aztán elcsendesült minden, visszajöttek. Keserves károgással siratták a fészkeiket. A környék garabonciása meghallgatta a hollók panaszát, majd megparancsolta nekik, hogy hozzanak magokat a csőrükben, és a kopasz domboldalra telepítsenek erdőt. Ugyanis tudta jól, hogy a szakadék szélén álló kis hársfa túlélte az ítéletidőt, mert saját testével védte meg a pusztító lángoktól. És azt is tudta, hogy épp beértek a fa magjai. A hollók teljesítették a parancsot, lecsipdesték a fa kis terméseit, csőrükkel lukakat ásva a domboldal földjébe beültették mindegyiküket.
Emellett kell, hogy legyen egy kidolgozott stratégiája a külföldi kollégák fogadására és integrálására, aminek feltétele egy szakképzet HR csapat. Ezek pedig mind olyan dolgok a cégeknél, amiből a magyar munkavállalók is profitálnak, hisz egy jól termelő, dinamikusan fejlődő vállalat a biztos megélhetés mellett extra juttatásokat és olyan hozzáadott értéket tud nyújtani, ami az anyagiakon túl az ott dolgozók lelki, mentális és fizikai jólétét is eredményezi. 4 napos munkahetet tesztel a magyar multi: ekkora bér jár majd az így dolgozó magyaroknak. "Az általunk toborzott filippínó munkaerő elsődleges hozzáadott értéke, hogy ahol őket is alkalmazzák, ott növekszik a cég teljesítménye, prosperálhat a vállalat tovább, hisz tudja teljesíteni a rendelési állományát. Így mindenkinek megmarad a munkahelye – a magyaroknak és a külföldieknek is. Emellett, ha nő a nemzetközi dolgozók száma, az adott vállalatnál dolgozó emberek nyelvtudása is fejlődik, és a filippínók esetében ez különösen igaz, hiszen velük angolul lehet kommunikálni. " – érvelt Mihályi Magdolna a Jobtain HR szolgáltató ügyvezetője a külföldi munkaerő mellett.
4 Napos Munkahetet Tesztel A Magyar Multi: Ekkora Bér Jár Majd Az Így Dolgozó Magyaroknak
Míg 10-20 éve a magyar emberek mentek ki külföldre gyári munkát végezni, most hozzánk jönnek a külföldi munkavállalók. Úgy gondolom ez egy olyan folyamat, ami mindenképpen a hazai gazdaság fejlődését bizonyítja. " – fejtette ki Mihályi Magdolna. Egyre fontosabb a külföldi toborzás Magyarországra a szomszédos országokból eddig is szép számban érkeztek munkavállalók, a jelenleg fennálló háborús helyzet miatt azonban a HR szolgáltató cégeknek újra kellett gondolniuk a toborzás korábbi gyakorlatát, és más országokból kell pótolniuk a kieső ukrán munkaerőt. A kormány egy 2021-es törvénymódosítása értelmében jelenleg 9 ország munkavállalói érkezhetnek könnyített eljárással Magyarországra a minősített munkaerő-kölcsönző cégeken keresztül. A hiányszakmákban keletkező űrt tehát vietnámi, mongol, fülöp-szigeteki, montenegrói, fehér-oroszországi, indonéz, kazah, észak-macedón, és bosznia-hercegovinai munkavállalókkal tölthetik be a hazánkban működő vállalatok. "A toborzás nem csak a munkavállalók beutaztatásáról szól.
Két év szünet után újraindul a diaszpóra magyar közösségeit segítő Kőrösi Csoma Sándor Program – közölte a nemzetpolitikáért felelős helyettes államtitkár vasárnap az MTI-vel. Szilágyi Péter kifejtette, a kormány 2022-2023-ban száz ösztöndíjast – cserkészeket, néptáncosokat, nyelvtanárokat, rendezvényszervezőket – küld ki a világ minden tájára, a nagy magyar közösségekbe, hogy segítsék a közösségépítő munkát. A programra július 15-ig lehet jelentkezni – tette hozzá. A helyettes államtitkár beszámolt arról is, hogy pénteken részt vett a 39 németországi magyar szervezetet felölelő Németországi Magyar Szervezetek Szövetsége közgyűlésén, ahol szintén azt hangsúlyozta, hogy folyamatos a közös építkezés a diaszpórában élő magyarokkal. Emlékeztetett, a szövetség célja a németországi magyar szervezetek és közösségek összefogása a magyar nyelv és kultúra ápolása érdekében kifejtett munkájuk összehangolására, illetve a becslések szerint 300 ezer Németországban élő magyar megszólítása. Szilágyi Péter közölte, beszédében köszönetet mondott a diaszpórában élő külhoni magyaroknak is, hogy április 3-án egyértelműen kiálltak a nemzetben való gondolkodás és a 2010-ben megkezdett nemzetépítő munka folytatása mellett.