Allport A Személyiség Alakulása
August 26, 2024, 8:23 amMás szavakkal, a háttérben egy mélyen rejlő genotipikus diszpozícióra bukkanunk (385. oldal). 11 11 Vizsgálni lehel továbbá az egyes egyének sokféle vonásban, tulajdonságban mutatott "integráltságának" mértékét. Mindennap ugyanúgy válaszolnak-e a kérdésekre, vagy pedig változékonyan? Az általános "integráltság" általános vonásának mérésére ilyen eszközt javasol R. B. Cattell; Fluctuation of sentiments and attitudes as a messure of character integration and of temperament (Az érzelmek és attitűdök ingadozása mint a személyiségintegráció és a temperamentum mértéke). Amer. J. Psychol.. 1943/56. 405 Next
- Allport a személyiség alakulása 2017
- Allport a személyiség alakulása facebook
- Allport a személyiség alakulása 1
Allport A Személyiség Alakulása 2017
Előszó I. rész A SZEMÉLYISÉG MEGKÖZELÍTÉSE L fejezet PSZICHOLÓGIA ÉS INDIVIDUALITÁS 2. fejezet SZEMÉLYISÉG, KARAKTER, VÉRMÉRSÉKLET 3. fejezet TÖRTÉNETI VISSZATEKINTÉS II. rész A SZEMÉLYISÉG FEJLŐDÉSE 4. fejezet A SZEMÉLYISÉG ALAPJAI 5. fejezet A TANULÁS ALAPELVEI 6. fejezet AZ ÉN ALAKULÓ ÉRZÉSE 7. fejezet A TUDATTALAN RÉTEG 8. fejezet KULTÚRA, SZITUÁCIÓ ÉS SZEREP 9. fejezet A MOTÍVUMOK FEJLŐDÉSE 10. fejezet A MOTÍVUMOK ÁTALAKULÁSA 11. fejezet MEGISMERÉS ÉS SZEMÉLYISÉG 12. fejezet AZ ÉRETT SZEMÉLYISÉG III. rész A SZEMÉLYISÉG STRUKTÚRÁJA 13. fejezet AZ ALAPEGYSÉGEK KERESÉSE 14. fejezet AZ ÁLTALÁNOS VONÁSOK ELMÉLETE 15. fejezet SZEMÉLYES DISZPOZÍCIÓK 16. fejezet A SZEMÉLYISÉG EGYSÉGE IV. rész A SZEMÉLYISÉG FELMÉRÉSE 17. fejezet A MÓDSZEREK ÁTTEKINTÉSE 18. fejezet A MÓDSZEREK ÁTTEKINTÉSE (FOLYTATÁS) 19. fejezet KIFEJEZŐ VISELKEDÉS V. rész A SZEMÉLYISÉG MEGÉRTÉSE 20. fejezet A SZEMÉLYPERCEPCIÓ 21. fejezet A MEGÉRTÉS TERMÉSZETE 22. fejezet AZ EGYÉN A PSZICHOLÓGIÁBAN Utószó (Kulcsár Zsuzsanna)
Allport A Személyiség Alakulása Facebook
Allport személyiséglélektani műve: gyűjtemény. Nem műfajilag az, hanem szemléletét és tartalmát illetően. Célja, hogy emberképében egyesítse mindazt az elméleti és kísérleti termést, amelyet a pszichológia különböző irányzatai a személyiség alakulásáról, folytonos fejlődéséről és szerkezeti változatosságáról hoztak. A görög filozófia típustanaival ugyanúgy megismerkedhet az olvasó, mint századunk különböző nagy pszichológiai iskoláink – a pszichoanalízisnek, a behavior-iskolának, az alaklélektannak és az egopszichológiának – személyiségfelfogásálport olvasmányos, elbeszélő stílusban mutatja be a "vegytiszta" és a "hibrid" elméleteket, kísérletes eredményeket, s bár állásfoglalása korántsem elfogulatlan, mégis fontos információkkal szolgál a személyiség gyermekkori épüléséről, a különböző szükségletek természetéről és a személyiségdimenziók méréséről. Allport összegzésre törekvő, saját elméletének magvát a személyiség egységének gondolata képviseli: vonásaink, képességeink… ( tovább) >!
Allport A Személyiség Alakulása 1
Ezért száll vitába a szerző a személyiségvonások skálákkal és tesztekkel történő mérésének abszolút érvényességével. A másokkal való összehasonlítás helyett hangsúlyozza, hogy a személyiség értékelése önmagunk egységén belül igazán eredményes. Allport hatalmas szakirodalmi anyaggal ismerteti meg az olvasóit, s rájuk bízza a szintézis munkájának nagy részét is. Így tanulságos e könyv. Fordítók: Habermann M. Gusztáv, Dayka Balázs, Kiss Ida, László János Borító tervezők: Kolozsvári Bálint Kiadó: Gondolat Kiadás éve: 1980 Kiadás helye: Budapest Nyomda: Alföldi Nyomda Nyomtatott példányszám: 9. 000 darab ISBN: 9632808010 Kötés típusa: egészvászon, kiadói borítóban Terjedelem: 599 oldal Nyelv: magyar Méret: Szélesség: 15. 00cm, Magasság: 22. 00cm Súly: 0.
Apport uralkodó, centrális és másodlagos diszpozíciók közt tett különbséget. Vannak emberek, akik rendelkeznek egyetlen olyan diszpozícióval, mely viselkedésük szinte minden mozzanatát áthatja. Allport ezeket nevezte uralkodó diszpozícióknak. A kevésbé átható, de még mindig meglehetősen általános válaszhajlamokat centrális diszpozícióknak nevezzük. Az emberek többsége 5-10 olyan centrális diszpozícióval rendelkezik, melyek az élet számos területén működnek. A korábban említett nő esetében a barátságosság centrális diszpozíció. Végül mindannyiunknak vannak speciális, szűk érdeklődési területeink és válaszhajlamaink, amelyeket Allport másodlagos diszpozícióknak nevezett. Ilyen például az, ha valaki egy bizonyosfajta öltözködési stílushoz ragaszkodik, vagy rendet tart az íróasztalán, de külsejét elhanyagolja. A legtöbb vonáselmélettel foglalkozó pszichológus az Apport által közös vonásoknak nevezett tényezőkre összpontosít, mivel ezekkel könnyebb kvantitatív elemzést végezni és az egyéneket egymással összehasonlítani.
Következésképpen a legtöbb embert a domináns, a szubmisszív vagy az átlagos alkalmazkodás meglehetősen állandó szintje jellemzi. " Az egység olyan bizonyítékát, amely az általános népességben mért korrelációkból adódik, a megegyezés bizonyítékának fogjuk nevezni. Ez a kifejezés azt jelenti, hogy a vizsgált személy értékei eléggé konstansak egy adott általános vonásskálán. De sok olyan eset van, ahol sajátos okokból a személy mérőszámai nem egyeznek meg. Ugyanakkor mégsem mondhatjuk, hogy személyiségstruktúrája nélkülözi az egységet. A megegyezés (az általános vonások egységének bizonyítéka) fogalma mellett szükségünk van az összhang (a diszpozíciók egységének bizonyítéka) fogalmára. Eliza Doolittle beszéd- és viselkedésmódjai - mint láttuk - képtelenül integrálatlanok voltak; Higgins professzor iránti szerelmében viszont egycsapásra jól integráltakká váltak. Ha erről tudomást szerzünk, belátjuk, hogy inkonzisztens beszéde és viselkedése a megegyezés hiánya ellenére teljesen összhangban van.