Kiss Dénes Nyelvész – Nyelvész &Bull; View Topic - Kiss Dénes
August 24, 2024, 1:44 pmMit mondanak fiatalok, akik a magyar nyelvet kezdték el tanulni: És mit mond az egyik legjelentősebb nyelvész kutatónk, Kiss Dénes a Csillagösvényen című (iskolákban egyáltalán nem használt DVD-n)! Élvezet hallgatni! Folyatásban a 2. rész és a 3. rész EGYedül. EGYedüllét – benne van az EGY szógyök, mégis az EGYtől való elkülönültség kifejezése. EGYben, EGYütt, EGYüttesen – az EGY szógyök ismét az alap, de az egységélmény jut kifejezésre. Kiss Dénes Nyelvész — A Magyar Nyelv Eredete - Kiss Denes - Clipzui.Com. EGY-MAG-am – ez a szavunk pedig a LÉTünk mágiáját fedi fel és önti nagyon érthető formába: az EGY (Forrás, Teremtő, Isten, SZERetet, SZER-elem stb. ezek közé én azért teszek egyenlőség jelet, mert tulajdonképpen MIND-EGY) az eredetünk, a LÉT, a Valóság, a Mindenség kifejezője a MAG pedig az EGYben megnyilvánuló LÉT-MAG unk kifejezője, az a MAG, mely az emberi testben mindaddig az elkülönültség állapotában tapasztalja meg a Létet, ameddig a tudata meg nem nyílik, meg nem világosul az EGYségélmény, az EGY valóságában, a MOST, a Van Létében. Az EGY-LÉNYEG űség felfedezése és megélése tehát az, ami a holisztikus szemlélethez elvezet.
- Kiss Dénes Nyelvész — A Magyar Nyelv Eredete - Kiss Denes - Clipzui.Com
- A titokzatos ősnyelv · Kiss Dénes · Könyv · Moly
Kiss Dénes Nyelvész — A Magyar Nyelv Eredete - Kiss Denes - Clipzui.Com
A počitnice-szűnidő csakis többes számú nőnemű főnév. A vendben a könyvnek csak többes számú alakja van knige, a szlovénban pedig egyes számú nőnemű knjiga. 8 El Mexicano 2011. 22:12 Inkább az az érdekes, hogy az újlatin nyelvekben, és ha jól tudom, az angolban is, a 0-val is többes számot kell használni: pl. 0 fok – cero grados. 7 Fejes László () 2011. 22:09 @Annie: Ez így nem egészen igaz. A titokzatos ősnyelv · Kiss Dénes · Könyv · Moly. Az tény, hogy a szláv nyelvekben a többes számú alak többször a dualisi alakból származik. A magyarban azonban nyomtalanul eltűnt, ill. esetleg a kettő szóban az ő őrzi a nyomát. 6 Annie 2011. 15:10 Én úgy hallottam, hogy a más nyelvekben (pl, arab) jelenleg is meglévő kettős szám (dualis) régen megvolt máshol (finnugorban, indoeurópaiban) is, és amikor megszűnt, akkor a magyarban ez az egyes számba olvadt be, máshol meg a többesbe. Vásárlás: Mac Audio Autó erősítő árak, olcsó Mac Audio Autó erősítők, akciós Mac Audio Autó erősítő boltok Dénes Tökéletes angol magyar fordító Popeyes menü Sminktetoválás budapest Plitvicei nemzeti Felmérő feladatsorok matematika 4 osztály letöltés Munka
A Titokzatos Ősnyelv · Kiss Dénes · Könyv · Moly
Bár nem fogadom el magam sem Pais Dezső névképzési magyarázatát, amely az "Árpácska" szón alapul. …. Óvakodjunk attól, aki szüntelen azt hiszi, hogy tudja a választ, a végleges megoldást. Most mégis azt állítom, hogy az általam fölvázolt lehetőség sokkal közelebb lehet a valódi magyarázathoz, mint az "árpácska"… A tanulmány első változatát elküldtem László Gyula régészprofesszornak, aki válaszában azt írta, hogy bár nem nyelvész, ő is tiszteli Pais Dezsőt, de az Árpácskát, mint a név eredetét némi kétellyel fogadja. A "d" csatlakozása az "árpa" szóhoz, mint birtokos ragé, ez alkotta volna meg az Árpád nevünket? A Buzád mintájára? Nem nagyon fogadható el, azért sem, mert viselője törzsekből önként és kinyilatkoztatva nemzetté vált népnek vezére, első embere lett. A "d" persze lehet a magyar nyelvben sajátosan kicsinyítő, ha úgy tetszik déd-elgető képző. Íme a kisded, édesded, kerekded – tojás-dad! – vagy hasonló jelentéssel a déd, dédi, dada, didi, duda, dundi, kisded és így tovább, ám ez sem erősíti azt a tételt, hogy így fejezi ki a név a vezérséget.
Budapest, Akadémiai, 1999, 121 p. Magyar írók a térképről. Budapest, Magyar Térképbarátok Társulata, 1999, 127 p. Történeti vizsgálatok a földrajzi nevek körében. Ebben a munkájában sorra vette több mint 13 ezer Kárpát-medencei település-, táj-, hegy- és vízrajzi név, valamint a közismertebb európai és távolabbi földrajzi nevek történetét, eredetét és magyar nyelvi adatolását. Akadémiai székfoglalóinak témáját szintén a névtani vizsgálatok köréből választotta (Az új európai víznévkutatás, 1999; A hegyek és a hegységek nevei, 2001). Ugyancsak hozzá fűződik az első magyar szóképzési szótár összeállítása (kandidátusi disszertációja részeként), valamint a magyar etimológiai szótárak címszófelépítésének és a szótörténeti jelölések egységes rendszerének kialakítása. A földrajzi nevek vizsgálata kapcsán – mintegy annak mellékvizén – jelentősek a magyar térkép- és térképészettörténetre vonatkozó közleményei. Élete utolsó szakaszában nyelvészeti kritikával és a magyar nyelvtudomány történetével egyaránt foglalkozott.