Magyar Őstörténeti Témacsoport
August 24, 2024, 12:11 pmSorozat: BTK Magyar Őstörténeti Témacsoport Források és Tanulmányok Rendezés: Összesen 1 találat Ez az oldal sütiket használ a felhasználói élmény fokozása érdekében. Részletek Elfogadom
- Maps - Magyar Őstörténeti Témacsoport - MTA BTK
- Sorozat: BTK Magyar Őstörténeti Témacsoport Források és Tanulmányok | Atlantisz Könyvkiadó
- Magyar őstörténet-kutatás ‒ új utakon – KELETKUTATÁS
- Nyelv és Tudomány- Rénhírek - Megjelent a Magyar Tudomány őstörténeti különszáma
Maps - Magyar Őstörténeti Témacsoport - Mta Btk
A magyarok honfoglalásával kapcsolatos leletanyagok adattára. Összegző cikkek × Képek forrása: АЛЕКСЕЙ КОМАР OLEKSZIJ KOMAR ИСТОРИЯ И АРХЕОЛОГИЯ ДРЕВНИХ МАДЬЯР В ЭПОХУ МИГРАЦИИ A KORAI MAGYARSÁG VÁNDORLÁSÁNAK TÖRTÉNETI ÉS RÉGÉSZETI EMLÉKEI Studia ad Archaeologiam Pazmaniensia A PPKE BTK Régészeti Tanszékének kiadványai Archaeological Studies of PPCU Department of Archaeology Volume 11 Magyar Tudományos Akadémia Bölcsészettudományi Kutatóközpont Magyar Őstörténeti Témacsoport Kiadványok Volume 5 Napkút Kiadó Változtatások a weboldalon. - Oroszország-->Volga-Káma, Összegző cikk 2017, feltöltés ideje: 2022. 07. 05 - Ujelgi 2018 cikk (második), Ural, feltöltés ideje: 2022. 02 - Összegző cikk 2018, Föoldal --> Összegző cikkek, feltöltés ideje: 2022. 06. 26 - Összegző cikk 2019, Panónia --> Összegző cikkek, feltöltés ideje: 2022. 16 - Bolshe-Tigansky 2018 cikk, Volga-Káma, feltöltés ideje: 2022. Maps - Magyar Őstörténeti Témacsoport - MTA BTK. 12 - Ujelgi 2018 cikk, Ural, feltöltés ideje: 2022. 12 - Oroszország -->Don középső része --> Vorobjovka 2018 cikk, 2022.
Sorozat: Btk Magyar Őstörténeti Témacsoport Források És Tanulmányok | Atlantisz Könyvkiadó
konferencia és workshop (0) (1) Bejelentkezés Fórum Habilitációs előadások Személyi adatlap Nyomtatási kép Az adatok hitelességéről nyilatkozott: 2019. XI. 23. Elérhetőségek drótpostacím telefonszám +36 30 417-3868 saját honlap Fokozat, cím tudományos fokozat, cím PhD fokozat megszerzésének éve 2011 fokozat tudományága történelemtudományok fokozatot kiadó intézmény neve Szegedi Tudományegyetem Jelenlegi munkahelyek 2013 - Pázmány Péter Katolikus Egyetem egyetemi oktató MTA BTK Magyar Őstörténeti Témacsoport (további intézmény) további (tudományos főmunkatárs) Kutatás kutatási terület KUTATÁSI TERÜLET: • A magyar őstörténet régészete • A Kárpát-medence 10‒11. századi régészeti hagyatéka • Az eurázsiai sztyepp középkori régészete jelenlegi kutatásainak tudományága Közlemények 2019 Türk Attila, Langó Péter: Régészeti adatok a honfoglalás kori sírokban fennmaradt lómaradványok klasszifikációjához, In: Bagi, Zoltán Péter (szerk. ) ".. Sorozat: BTK Magyar Őstörténeti Témacsoport Források és Tanulmányok | Atlantisz Könyvkiadó. irhassak, mint volt... ", Szegedi Tudományegyetem Középkori és Koraújkori Magyar Történeti Tanszék (2019) pp.
Magyar Őstörténet-Kutatás ‒ Új Utakon – Keletkutatás
A sztyeppei hadviselésről és a honfoglaló magyarság nyugati ellenfeleiről "Békében a becsület a legfontosabb, azonban háborúban azok a ravasz cselek, taktikák, melyek nem okoznak sem szenvedést, sem nyomorúságot a katonáknak. […] Az az igazi hadvezér, aki olyan hadicselt vet be, olyan stratégiát alkalmaz, hogy úgy tud győzedelmeskedni, hogy nem esik kár a seregében. Mi haszna van egy olyan győzelemnek, melyben veszteségek és szenvedések érték a sereget? Magyar őstörténet-kutatás ‒ új utakon – KELETKUTATÁS. " A mandzsu birodalom alapítója, Nurhacsi: Magasztos tanítás, 17. század eleje Honfoglaló magyar lovas, ázad (Boldog Zoltán alkotása) Abban kimondva vagy kimondatlanul a kutatók többnyire egyetértenek, hogy számos nép fegyverzete, taktikája hasonló volt a magyarokéhoz, sőt némelyek szerint kifejezetten azonos volt azzal. A hagyományosnak számító filológusi vagy régészeti megközelítés mellett érdemesnek tűnik tehát egy másik irányból, a történeti párhuzamok felől is alaposabban megvizsgálni a kalandozó magyarok és más sztyeppei népek hadviselését.
Nyelv És Tudomány- Rénhírek - Megjelent A Magyar Tudomány Őstörténeti Különszáma
Régészeti rajz egy sírról (Forrás: A honfoglalók viselete, Helikon, 2014) Egészen különös Sudár szerint az is, hogy a magyarok megtartották a nyelvüket a honfoglalás után is. A legtöbb példa azt mutatja, hogy a betelepülő népek átvették a helyi kultúra nyelvét, mire saját államot alapítottak. Így lett például szláv nyelve az egyébként török bolgároknak, vagy lettek szintén szláv nyelvűek az egyébként Skandináviából érkező oroszok (ruszok). Logikus magyarázat lenne, hogy a Kárpát-medencét nagyon kevesen lakták a honfoglaláskor, vagy hogy a magyarok voltak rengetegen, de valójában egyikre sincs semmilyen bizonyíték. Az íróasztalnál felismert elmélet és a gyakorlat néha ellentmondanak Megkérdeztük Sudár Balázs véleményét a hazai hagyományőrző mozgalmakról is. Szerinte a tudománynak mindenképpen fel kell vennie a kapcsolatot velük: az amatőr érdeklődők igényeit ki kell szolgálni, míg a mozgalom szűkebb, de szinte profiként működő rétegét be kell vonni a kutatásokba. Utóbbiak munkája például a honfoglalás kori tárgyak rekonstruálása esetében nagyon komoly eredményeket is hozhat.
Az íróasztalnál felismert elmélet és a gyakorlat néha ellentmondanak Megkérdeztük Sudár Balázs véleményét a hazai hagyományőrző mozgalmakról is. Szerinte a tudománynak mindenképpen fel kell vennie a kapcsolatot velük: az amatőr érdeklődők igényeit ki kell szolgálni, míg a mozgalom szűkebb, de szinte profiként működő rétegét be kell vonni a kutatásokba. Utóbbiak munkája például a honfoglalás kori tárgyak rekonstruálása esetében nagyon komoly eredményeket is hozhat. Lehet, hogy teljesen félreértettük eddig a magyarok őstörténetét - 444
Forrás: Magyarok a honfoglalás korában. Magyar őstörténet 2. Szerk. : Sudár B. Budapest 2015, 187. (Nagy Béla munkája) A Sarkel-kérdés időrendi szempontból a korai magyar történelem, illetve a magyarok kelet-európai feltűnésének egyik meghatározó eleme volt. A Don alsó folyásánál, Cimljanszk közelében a szovjet-orosz régészek több, egymástól mindössze néhány km távolságra lévő erődöt tártak fel. Közülük kettő a Don-folyó jobb partján állt és faragott, fehér mészkövekből építették őket. Az egykori bal parton – a cimljanszki víztározó által ma már elárasztott területen – álló, kiégetett téglából épült erődöt szokás a bizánci forrásból ismert Sarkellal azonosítani. Az erőd építészeti jellegzetességei és metrikus adatai megerősítették ennek a bal parti cimljanszki erődnek Sarkellal megfeleltetését, jóllehet ma már több téglaerődöt is ismerünk az egykori kaganátus területéről. Az alaprajz elrendezése, a bástyák száma, a falhosszúságok és -vastagságok arányai, valamint az építőanyag méretei valóban a bizánci erődépítészet szabályainak és mértékegységeinek felelnek meg.