Koelcsey Ferenc Huszt
August 26, 2024, 8:19 amKölcsey Ferenc Bús düledékeiden, Husztnak romvára megállék; Csend vala, felleg alól szállt fel az éjjeli hold. Szél kele most, mint sír szele kél; s a csarnok elontott Oszlopi közt lebegő rémalak inte felém. És mond: Honfi, mit ér epedő kebel e romok ormán? Kölcsey ferenc huszt verselemzés. Régi kor árnya felé visszamerengni mit ér? Messze jövendővel komolyan vess öszve jelenkort; Hass, alkoss, gyarapíts: s a haza fényre derűl! Cseke, 1831. december 29. Hozzászólás írásához regisztrálj vagy lépj be! Még mindig aktuális a vers mondanivalója!
Koelcsey Ferenc Huszt
Huszt ( ukránul: Хуст [Huszt], németül: Hus(s)t) területi jelentőségű város Ukrajnában, Kárpátalján, a Huszti járás székhelye. Fekvése [ szerkesztés] A város Nagyszőlőstől 24 km-re északkeletre, a Nagy-ág és a Husztica patak tiszai torkolatánál épült. Nevének eredete [ szerkesztés] Neve a Husztica patak nevéből származik, az pedig a szláv husztka (= kendő) főnévből a völgykatlan formájáról, ahol fekszik. Története [ szerkesztés] A református templom Huszton 1329 -ben Huszth alakban említik. Várát 1090 -ben Szent László építtette a kunok ellen. A tatárjárás után 1318 körül állították helyre. A település 1329 -ben kiváltságokat kapott. 1458 -ban ide záratta Mátyás a lázadó Szilágyi Mihályt. 1514 -ben a helyi parasztok elfoglalták. 1526 -ban Erdély része lett. 1546 -ban Ferdinánd serege foglalta el, 1594 -ben a települést a tatárok elpusztították, de a várat nem tudták bevenni. 1644 -ben I. Kölcsey Ferencz: Huszt - YouTube. Rákóczi György, 1657 -ben a lengyelek, 1661 - 62 -ben a török és tatár seregek ostromolták. Huszt várában hunyt el 1667. május 13-án gr.
Szerkezete: A vers 8 sorból áll, és 2 fő részre tagolható: első 4 sora egy romantikus elbeszélést, a következő 3 sor viszont egy drámai jelentet sűrít epigramma-formába: Az 1. egység (1-4. sor) romantikus hangulatú kép, leíró-elbeszélő rész: a költő bemutatja a várromot, az éjszakát, a váratlanul megjelenő szellemet és a múlt romjain mereng, amihez az ihletet Huszt várának romjai adják. A 2. egység egy jelenet, amelyben a sírból kikelő árny megszólítja a lírai ént. Két részből áll. Az 1. rész (5-8. sor) kiemeli a jelen és a jövő fontosságát. A megjelenő múltbeli rémalak a merengés haszontalanságára hívja fel a lírai én figyelmét. A 2. Kölcsey Ferenc: Huszt (elemzés) – Oldal 2 a 3-ből – Jegyzetek. rész (7-8. sor) csattanószerűen megfogalmazza a mondanivalót, a reformkor vezérgondolatát: szinte parancsként hangzik el, hogy a nemzetért való munka teremti meg a jobb jövőt. Az első részben ölelkező rímeket találunk (a b b a), a második részben nincsenek rímek. A Huszt verselése időmértékes, disztichon (hexameter + pentameter sorok kapcsolata), ami szintén klasszicista jelleg, de képei romantikusak ( várrom, éjszaka, csend, temető, hold, éjfél, a sír és az abból kilépő rémalak – ez mind a romantika kelléktárából való festői kép).