Maros Folyó Térkép
August 26, 2024, 8:16 amA Tisza is rengeteg kanyart és mellékágat alakított ki, így gyakoriak voltak az áradások. Több kisebb, sikertelen próbálkozás után gróf Széchenyi István szervezte meg a Tisza szabályozását, ami 1846. augusztus 27-én vette kezdetét. A szabályozás eredményeként a folyó új hossza 962 km lett, született 136 km új, épített meder, valamint 589 km holtág. A folyó esése a kilométerenként 3, 7 cm-ről 6 cm-re növekedett. A szabályozás előtt mintegy két hónap alatt ért le az ár a Szamostól Szegedig, ma mindehhez 1-2 hét elegendő. A középkorban jelentős vízi szállítási útvonal volt, nagy mennyiségű só érkezett rajta Erdélyből Szegedre. A Maros alsó szakaszán egy darabig (18 km) határfolyó Magyarország és Románia között. Itt úgynevezett "mozgó" az államhatár. Ez azt jelenti, hogy minden tizedik évben felmérik a határfolyó medrét, majd a hajózóút középvonalában állapítják meg az államhatárt. Mozgó határvonalon nincs területkiegyenlítés a szomszédos országok között. Marosvásárhely - Vár. Ezen a részen sok szigetet épít (például a Magyarcsanád szomszédságában lévő ún.
Marosvásárhely - Vár
Marosfő út menti település (útifalu), s egyben hegyvidéki üdülőtelep és ifjúsági táborhely. Alsó része az Alsó-Marosfő vagy Marosnyíre nevet viseli. Marosfő lakossága 1992-ben 801 fő volt, melyből magyar 471 fő, román 329. A vasútállomás a Vasút utcán közelíthető meg. Marosvécs - Kastély. Az ereszkedőben levő Főút (12-es országút) mindvégig a Maros folyását követi, érintve a Tinkák utca és az Ölves utca elágazásait, majd a vasútvonal nagy kanyarjában a Boták utca és a Marosnyír területét meghaladva átszeli a Maros vizét és a Papkert-rétje (Poiana Popii) területére fut be. A következő Maros-hídtól nyugatra a "După Lunca" nevezetű természetvédelmi terület ritka növényvilága tekinthető meg. Marosfő névadása természetes, ugyanis itt, a Fekete-Rez (1538 m – Benkő Károly Marostőnek nevezi) oldalában ered a Maros. A népi vagy köztudat a falu belterületén, a műúttól jobbra, a Geréces-tető lábánál (Gerécesalja) eredő, 866 m magasságban levő kis forrást, vízeret tartja a Maros forrásának, míg a tudományos közlemények a Meszes-patak (vagy Tikmony-patak) forrásvidékét jelölik meg a Maros tulajdonképpeni forrásának, mintegy 1350 m magasságban, a Fekete-Rez délnyugati oldalában.
Marosvécs - Kastély
1992-ben 801 lakosából 471 magyar, 329 román volt. 2002-ben 801 lakosából 470 magyar, 331 román. 2011-ben 753 lakosából 480 magyar, 271 román. Híres emberek Ébner Jenő (1907–1989) lazarista atya, Marosfő egykori plébánosa
Ez különösen akkor okoz gondot, ha áradása a Tiszáéval egybeesik. Vízhozama is jelentősen változó, például 1970-ben mutatott 30 m³/s és 2440 m³/s közötti értéket is. Torkolatától délre, a Tisza folyó vizében egy darabig látványosan keveredik a két folyó vize (mivel színük, az általuk szállított hordalék mennyisége eltér egymástól) Vadregényes, többnyire természetes állapotban fennmaradt ártéri erdeinek értékes a növény- és állatvilága. A Maros magyar szakaszának ártéri erdői a Körös–Maros Nemzeti Parkhoz tartoznak, ugyanitt, a folyó román oldalának ártéri erdői is védettek (Maros-ártér Naturpark). A magyar oldalon 28, 5 km esik védelem alá. A Marosban a magyarországi halfauna nagy része megtalálható. A halak közül védett, bennszülött fajok is vannak, mint például a homoki küllő, selymes durbincs, magyar bucó és a német bucó. A védett kőfúró csík és selymes durbincs még gyakori a Marosban. A folyó árterének jellegzetes állata a bánáti csiga. A Maros partján nagy számban találhatóak fűz-nyár ligetek, bokorfüzesek, valamint nádas és mocsári gyomnövények.