Salgótarjáni Öblösüveggyár Mintabolt | Aradi Vértanúk Kivégzése
August 27, 2024, 11:18 am20 fő maradt a már alapüveget nem termelő gyárban. A megmaradt raktárkészlet árusítása s pár termék festés utáni eladása folyt. A többszöri pályáztatás után a gyár 2011. novemberben új tulajhoz került. A Geneva Invest Kft. a gyár újraindítása, a kézi termelés kb. 25 fővel történő beindítása tervéről nyilatkozott. De 2012. januárban új tulajdonosa lett a gyárnak, a Glassflower Kft. Gyártás nem folyik az üzem területén. Újraindítás [ szerkesztés] 2012. december 3-án a Salgótarjáni Önkormányzat 13 millió Ft-os támogatásával indították újra az öblösüveggyártást, a 2009. áprilisban bezárt URSA Salgótarjáni Üveggyapot Zrt. telephelyén, az új cég neve Tarján Glass Kft., mely csak kézi gyártású, ill. félautomata technológiával előállított termékeket készít. [1] Tervezők [ szerkesztés] A Salgótarjáni Öblösüveggyár a 2 világháború közt az országban elsőként alkalmazott tervezőművészt, Mánczos József -et. A teljesség igénye nélkül, a további években termék formatervezőként dolgoztak a gyárban: Takács Géza, Erdei Sándor, Prunner Gabriella, Kanyák Zsófia, N. Hamza Erzsébet, Balogh Eleonóra, Bartus Ágnes, Suháné Somkúti Katalin, Szilcz Marianna, Tamási Gabriella, Metz Beatrix, Dósa Zsuzsanna, Tamás Lívia, Bodnár Bernadett.
- Salgótarjáni öblösüveggyár mintabolt budapest
- Salgótarjáni öblösüveggyár mintabolt debrecen
- Salgótarjáni öblösüveggyár mintabolt miskolc
- Salgótarjáni öblösüveggyár mintabolt szeged
- Salgótarján öblösüveggyár mintabolt
- Sokként érte a magyar társadalmat az aradi vértanúk kivégzése és a megtorlás » Múlt-kor történelmi magazin » Hírek
- Az aradi kivégzések 1849. október 6-án - Egyperces Történelem
Salgótarjáni Öblösüveggyár Mintabolt Budapest
Nagy fejlődést jelentett a gyár teljes rekonstrukciója (2 szakaszban, 1953-1970), amelyben új kádkemencék, fazekaskemencék, üzemcsarnokok, irodaház épült, új automata gépeket helyeztek üzembe. 1968-tól a gyár neve Üvegipari Művek Salgótarjáni Öblösüveggyára lett. Az 1970-1980-as évek a gyár fénykora volt: a nyereségesen működő vállalkozás a világ minden tájára exportált kézi és gépi gyártású üvegeket. 1992-től a gyár az Üvegipari Művek megszűnése és a külkereskedelmi cégek felbomlása után ST Glass Öblösüveggyártó és Forgalmazó RT néven, önálló cégként működött tovább. Az önállóság azonban nehéz pénzügyi helyzetben találta a gyárat, : bár volt év, amikor a több mint 10 gyárat tömörítő Üvegipari Művek nyereségének 30%-át ez a gyár adta, az önállósodás teljes likvidhiánnyal kezdődött, a fejlesztések és a pénzek felosztása a megszűnésekor nem a korábbi működési eredmények arányában történt, a gyár komoly tőkehiánnyal indult a kényszerű önálló életbe. Többszöri tulajdonosváltás után a vállalat 2006 és 2009 évben felszámolásra került.
Salgótarjáni Öblösüveggyár Mintabolt Debrecen
A gyár termékei [ szerkesztés] Pár kézi gyártású termék: kézifestett poharak kézifestett palack s pohár színesüvegvázák csiszolt kelyhek Pár gépi gyártású termék: automata söröspoharak festett préspoharak automata kehely festett présfagylaltos Érdekességek [ szerkesztés] A gyár főbejárata mellett, bal oldalon áll Ispánki József: Üvegfúvó szobra (1961, alumínium), melyet pár forrás Melocco Miklós szobraként említ. A városközpont felé, a gyár végénél egy kis téren áll id. Kalló Viktor – ifj. Kalló Viktor – Kalló Iván: Üvegfúvók című alkotása (1983). Jegyzetek [ szerkesztés] Források [ szerkesztés] A gyár honlapja 110 éves a Salgótarjáni Öblösüveggyár: ST Glass Öblösüveggyártó és Forgalmazó Rt. Cégünkről A 2011-ben alakult Tarján Glass Kft. a 120 éves salgótarjáni üveggyártás tapasztalataira alapozva a legkorszerűbb technológiával és kiváló üvegipari szakemberekkel felvértezve készít üvegtermékeket. Cégünk kézi üvegipari termékek gyártásával foglalkozik. Kínálatunk: Szájjal fúvott, tradícionális kézi gyártású kelyhek, poharak Félautomata (kézi merítéses) palackok Dekoráló kapacitás (logózás, matricázás, szitázás, egyéb egyedi dekorálás idegen üvegárura is) Az üveg különleges anyag.
Salgótarjáni Öblösüveggyár Mintabolt Miskolc
Felszámolása [ szerkesztés] 2006-ban fizetési gondok miatt a gyár felszámolásra került. Többszöri tulajváltás után a losonci ( Szlovákia) R-Glass S. r. o. tulajdonába került. Az 1970-es években még több ezer dolgozót foglalkoztató cég ekkor valamivel több mint 400 fővel került az új tulajhoz. 2009-ben ismét felszámolás kezdődött, ekkor már csak kb. 270 fővel. A gyár kemencéit 2009. októberben oltották ki. A felszámolás alatt a létszámot leépítették, csak kb. 20 fő maradt a már alapüveget nem termelő gyárban. A megmaradt raktárkészlet árusítása s pár termék festés utáni eladása folyt. A többszöri pályáztatás után a gyár 2011. novemberben új tulajhoz került. 2011. augusztus. 29. 17:14 Vállalkozók éleszthetik fel a salgótarjáni öblösüveggyárat A salgótarjáni vállalkozókból megalakult Tarján Glass Kft. pályázatot adott be a felszámolás alatt álló öblösüveggyár megvételére. Kedvező elbírálás esetén még idén újraindulhatna a termelés, és 220 embert foglalkoztatnának a gyárban – mondta hétfőn a salgótarjáni polgármester.
Salgótarjáni Öblösüveggyár Mintabolt Szeged
Második lépés a kutatás-fejlesztés és az oktatás lesz: a minőségre koncentrálva szeretnének minél magasabb színvonalú termékeket előállítani, illetve ehhez kapcsolódva megkezdik a dolgozók képzését is. A harmadik ütem az automata palackozó üzembe helyezése lehet, 2013 végén. Székyné Sztrémi Melinda, Salgótarján polgármestere (Fidesz) elmondta, hogy a város a vállalkozások támogatására elkülönített alapjából 13 millió forinttal segítette a Tarján Glass Kft. indulását. Hozzátette: a Salgótarjáni Öblösüveggyárban 2006-ban még 500-an dolgoztak, a 2011-es felszámolás pedig 200 fő elbocsátásával járt. Örömét fejezte ki amiatt, hogy a korábban külföldön munkát vállaló szakemberek egy része visszatért az üzem indulására, Salgótarjánban képzelve el jövőjét.
Salgótarján Öblösüveggyár Mintabolt
Másodszor is meghírdetik az 1893-ban alapított salgótarjáni öblösüveggyár eladását miután az első felhívásra nem érkezett érvényes ajánlat. A n égy sikertelen pályázat után a gyárat 2006 októberében egy losonci vevő vásárolta meg. A szlovák tulajdonosok 540 dolgozót vettek át, de az új piacokkal a termelést nem tudták fellendíteni. Folyamatos volt az elbocsátás és egyre nőtt a kifizetetlen számlák nagysága. Tavaly nyáron a gázellátás megszűntetése után a hitelezők sorra nyújtották be követeléseiket és szeptemberben újabb felszámolási eljárás indult a cég ellen. A mostani meghírdetésről a hitelezői állomány döntött. A tájékoztatás szerint az 1, 5 milliárd forint tartozást felhalmozó R Glass Hungary Kft. néven működő gyárat továbbra is 1, 26 milliárd forintért kívánják értékesíteni. Jelenleg már csak a festő részleg működik 28 dolgozóval, de a gyárat – az információk szerint – negyven nap alatt termelésre képes állapotra tudják hozni.
A szerkesztőség mindössze a hírek publikációjával foglalkozik, a kommenteket nem tudja befolyásolni - azok az olvasók személyes véleményét tartalmazzák. Kérjük, kulturáltan, mások személyiségi jogainak és jó hírnevének tiszteletben tartásával kommenteljenek!
Az aradi vértanúk kivégzése, 1849. október 6. - YouTubeSokként Érte A Magyar Társadalmat Az Aradi Vértanúk Kivégzése És A Megtorlás » Múlt-Kor Történelmi Magazin » Hírek
Mindezt büntetésnek szánták, hiszen – úgymond – Magyarország a "lázadással" eljátszotta alkotmányos jogait. Ez a bánásmód nem volt kirívóan kivételes: hasonlót kaptak a birodalom összes népei. A kor keserű szellemisége, hogy a di nasztiahű nemzetiségek azt kapták jutalmul, amit a magyarok büntetésül: a nyers önkényt és jogtalanságot. Az abszolutizmus ugyanis 1848 vívmányai közül csak a jobbágyfelszabadítást ismerte el, és a polgári jogegyenlőséget, az alkotmányosság és a szabadság minden más eredményét, intézményét eltörölte. Az 1849. évi olmützi alkotmányban megígért nemzeti autonómiát papíron pihentette. Sőt, hamarosan magát az alkotmányt is sutba dobták, és 1851 utolsó napján proklamálták a korlátlan császári abszolutizmust. Az utolsó szó jogán (az aradi vértanúk utolsó szavai): Aulich Lajos: Szolgáltam, szolgáltam, mindig csak szolgáltam. És halálommal is szolgálni fogok. Forrón szeretett magyar népem és hazám, tudom, megértik ezt a szolgálatot. Vécsey tábornok megcsókolja a kivégzett Damjanich kezét Damjanich János: Legyőztük a halált, mert bármikor készek voltunk elviselni azt.Az Aradi Kivégzések 1849. Október 6-Án - Egyperces Történelem
Majd a győztes nevében Johan Nobili gróf, altábornagy szólt a honvédekhez: az önként jelentkezőket rangjuk megtartása mellett átveszi a császári hadseregbe. Óriási kegy volt ez, rajtuk kívül senkit nem illetett. Fölszólítását mély csend követé. Senki se lépett ki a sorból. Egy vén altiszt azonban hangosan és nyugodtan így szól: »Tábornok úr! Az osztrákokhoz nem lépünk át. De ha a hazának ismét szüksége lesz ránk, mindnyájunkra számot tarthat ön! « – idézi Nemeskürty István 1848-49 "Kik érted haltak, szent világszabadság" című művében a szemtanú Szinnyei Józsefet. Hermann Róbert pedig történészként megerősíti, hogy amikor Komárom védői szabadon választhattak, senki nem lett a császár katonája. És bármennyire is utólagos romantikának tűnik, fenti jelenet valóságát Klapka György is megerősítette. Kiemelt kép: részlet Szkicsák-Klinovszky István: A világosi fegyverletétel című festményéből. Forrás: Wikipedia
Mivel a háború még folyt, a nyári akciók java része a polgári lakosság – főleg jegyzők, papok, tanítók – ellen irányult, a világosi fegyverletétel után azonban megkezdődhettek a tárgyalások I. Miklóssal (ur. 1825-1855) az orosz fogságba esett tisztek átadásáról. Bár a cár újfent könyörületességre intette a fiatal Ferenc Józsefet, a császár mindenképpen példát akart statuálni a szabadságharc kézre kerített vezetőivel, igaz, még ő is elutasította Haynau kérését, aki a foglyokat statáriális eljárás keretében akarta kivégeztetni. Ennek következtében számos városban – például Kecskeméten, Aradon vagy Nagyváradon – különleges katonai törvényszékek alakultak, melyek közül a később kivégzett 13 honvédtiszt elleni eljárást Aradon, Karl Ernst törzsbíró vezetésével folytatták le. A bíróság az aradi tizenhármakat két szempont alapján választotta ki: egyfelől mindegyikük a császári hadsereg tisztjeként kezdte meg katonai pályafutását, másfelől pedig valamennyiükről elmondható volt, hogy az 1848. október 3-i uralkodói manifesztum kiadása után – melyben V. Ferdinánd (ur.