Cseh Tamás Szobor Az / Kiskunsagi Nemzeti Park
August 31, 2024, 1:31 amA XI. kerületi Gellért téren állítják fel a 2009-ben elhunyt Cseh Tamás életnagyságú szobrát. A zeneszerző, előadóművész idén lenne 70 éves, tiszteletére az újbudai önkormányzat kezdeményezte az alkotás elkészítését, és ezt szerdai ülésén a Fővárosi Közgyűlés hagyta jóvá. Majoros István műve Cseh Tamást állva, gitárral a kezében ábrázolja. A mészkő talapzatba - indián énjére utalva - tolldíszt és íjat vésnek. A szobor mellett egy mészkő elemen Bereményi Géza neki írt, Nincsen más című dalszövegéből egy részlet lesz olvasható: "Nincsen más ebben a dalban / Nincsen más, csak egy utca / Ahol valaha laktam, / és még egy délelőtt. " - szerepel a dokumentumban. A szobor felállítását szerdán egyhangú szavazással támogatta a Fővárosi Közgyűlés. Cseh Tamás szobrát az újbudai Gellért téren, a Budafoki út vonalában, az épülő metró állomásának kijáratával szemben fogják elhelyezni. Az MTI korábban arról értesült, hogy a szobrot szeptember 6-án, a magyar dal napjához kapcsolódva tervezik felavatni.
- Felavatták Cseh Tamás szobrát a Gellért téren
- Cseh Tamás szobra - indavideo.hu
- Kiskunsagi nemzeti park igazgatosag
- Kiskunsagi nemzeti park ppt
Felavatták Cseh Tamás Szobrát A Gellért Téren
2013. szeptember 11., szerda, Magazin Szobrot kapott a 2009-ben elhunyt Cseh Tamás a budapesti Gellért téren. Majoros István alkotása gitárral, hosszú kabátban, fiatalon ábrázolja az énekest. Cseh Tamás nem messze, a Bartók Béla úton lakott. A szobor felállítását Újbuda önkormányzata kezdeményezte. Szobor és alkotója Ez szobor, és nem Tamás – szögezte le a szoboravatás után Bereményi Géza, a dalszövegek szerzője, de hozzátette, hogy nagyon örül az alkotásnak. Az író erre az alkalomra új szöveget írt a Levél nővéremnek közös albumuk A levél kezdete című dalához Szevasz, Tamás címmel. "Szobor lettél, nagy változás, (…) Állj itt, Tamás, és mutasd azt, ami a legjobb a keserves, múlékony időben – a változást! " A Levél alkalmi változatát Másik János és Novák János adta elő a Gellért téren. Másik János énekesként ezen az albumon is társa volt Cseh Tamásnak, ahogy zeneszerzőként és az egykori Ad Libitum együttes tagjaként Novák János is. A szoboravatáson beszédet mondott Simicskó István, a kerület országgyűlési képviselője, ifjúságért és sportért felelős államtitkár, Csomós Miklós oktatási és kulturális ügyekért felelős főpolgármester-helyettes és Hoffmann Tamás, Újbuda polgármestere.
Cseh Tamás Szobra - Indavideo.Hu
A főpolgármester-helyettes láthatóan nehezen talált szavakat – mint mondta, furcsán érzi magát, mert még soha nem vett részt olyan ember szobrának avatásán, akit személyesen ismert. "Cseh Tamás számomra nem halt meg, tovább él a dalaiban" – mondta. "Cseh Tamás lelki közösségünk halhatatlan tagja" – fogalmazott Simicskó István. Szerinte a művész életútja, alázata arra tanít minket, hogy a csodák legtöbbször csendben történnek. "Cseh Tamás életművének megőrzésében és átörökítésében az egész főváros, sőt, az egész nemzet érdekelt. Művészetével és egész lényével egy elnyomó rendszer ellen szólt úgy, hogy hangja hiteles és érthető volt. Még azok is tapsoltak neki, akiknek a világát nevetségessé tette" – mondta beszédében Hoffmann Tamás, utalva a Cseh–Bereményi-daloknak a rendszerváltás előtt betöltött szerepére. A szobor avatásán jelen volt Cseh Tamás özvegye, Császár Bíró Éva is. A dalnok szobrának elkészítésére meghívásos pályázatot írt ki Újbuda önkormányzata 2011-ben. A szakértőkből álló bizottság Majoros István pályázatát ítélte a legjobbnak.
2006-ban gyógyíthatatlan betegséget diagnosztizáltak nála. A halálos kórral vívott három éves küzdelem után Cseh Tamás 2009. augusztus 7-én Budapesten hunyt el.
1975-ben az ország második nemzeti parkjaként alakult a Duna-Tisza közén. Az alapításkor 6 nemzeti parki terület mára kilenc egységből áll. Kiterjedése 50523 hektár. A Kiskunsági Nemzeti Park célja a Duna-Tisza köze jellegzetes arculatának, a táj természeti értékeinek, földtani képződmények, vizeinek megőrzése, ezen értékek tudományos kutatása és oktatási, ismeretterjesztési célú bemutatása. Kiemelkedő természeti értékeinek nemzetközi elismeréseképpen a KNP területének kétharmadát az UNESCO Ember és Bioszféra (MAB) Programja 1979-ben Bioszféra Rezervátummá nyilvánította. A vizes élőhelyek fokozott védelmét szolgáló Ramsari Egyezmény hatálya alá az alábbi területek tartoznak: a Felső Kiskunsági tavak és puszták, az izsáki Kolon-tó, a Pusztaszeri és Mártélyi Tájvédelmi Körzet és a Csongrád-bokrosi Sós-tó. A természetvédelem oltalma alatt áll még három tájvédelmi körzet, 18 természetvédelmi terület is. A nemzeti parki és más védett területekkel részben azonos, de annál kb. háromszor nagyobb, mintegy 180 ezer hektár kiterjedésű Natura 2000 területek az európai jelentőségű élőhelyek, állat- és növényfajok megőrzését szolgálják.
Kiskunsagi Nemzeti Park Igazgatosag
Területének kétharmad része bioszféra rezervátum. A Felső-Kiskunsági-tavak, a Felső-Kiskunsági-puszta és a Kolon-tó a Ramsari egyezmény alapján nemzetközi jelentőségű vadvizes élőhely. Ezeken túlmenően a Kolon-tavat hazánk egyetlen biogenetikai rezervátumként is számon tartják. A tájátalakítás megsemmisítő sodrában még fennmaradt maradványterületeket szinte az utolsó órában mentette meg a nemzeti park létrehozása. A szétszórt, szigetszerűen elhelyezkedő kisebb-nagyobb területek megőrzése, védelme, kezelése, és bemutatása nehezebb, költségesebb, több időt igénylő és nagyobb szakértelmet feltételező munka, mintha azt megszakítatlan, összefüggő területeken végeznénk. A változatos tájelemekből felépülő nemzeti park élőhelyi adottságai nagy fajgazdagságra vallanak. Több, mint 12 000 faj lelhető fel itt, ebből a virágtalan növények száma 1800, a virágos növényeké 1300 db. Az előforduló állatfajok száma 8800 feletti. A Kiskunsági Nemzeti Park területei: Felső-Kiskunsági-puszta Felső-Kiskunsági-tavak Peszéradacsi-rétek Mikla-puszta Kolon-tó Fülöpházi-buckavidék Orgoványi-rétek Bugac Szikra és az Alpári-rét forrás: sokszínű vidék, KNP
Kiskunsagi Nemzeti Park Ppt
A homoki gyepek élőlényeinek így különböző túlélési stratégiákkal alkalmazkodniuk kell a napközbeni forrósághoz és a szárazsághoz. A homokon nem ritka a 60 °C-nál is magasabb nyári talajfelszíni hőmérséklet, ezért a sivatagihoz hasonló életmódot folytató rovarokat találhatunk Közép-Európa ezen szegletében. Kolon-tavi archívum – Hangyaleső-lárva tölcsér Vannak fajok, melyek testét hosszú lábak tartják el a forró talajfelszíntől. Így tesznek például a homokfutrinkák ( Cicindela sp. ), amelyek hosszú lábai nem csak a forró talajfelszíntől való eltartást biztosítják, de kellően fürgévé is teszik ezeket, az áldozataikat sokszor lerohanással zsákmányul ejtő ragadozó bogarakat. Hasonló testfelépítést mutatnak a főként sivatagi rokonsággal rendelkező, Cataglyphis nemzetségbe tartozó hangyák is, amelyek közül két fajjal is találkozhatunk a Kiskunság felnyíló homoki gyepjeiben. Más fajok egyedei a legmelegebb nappali órákban egyszerűen elássák magukat, vagy eleve földalatti üregeikben maradnak. Így tesz például a bütyköshátú ormányos ( Herpes porcellus) – közkeletű nevén malackaormányos.
Hírlevél feliratkozás Ha nem akarsz lemaradni az Otthonok & Megoldások cikkeiről, akkor iratkozz fel hírlevelünkre mielőbb! Feliratkozom