Norvégia | Észak-Norvégia Csodái - A Lofoten-Szigetektől Tromsøig 2020.08.04-11. | 8 Napos Körutazás Észak- Norvégiában | Norvégia Utazási Iroda | A Gyilkos Tó Legendája 2003
August 30, 2024, 6:10 amA Lofoten szigetcsoport Norvégia egy különlegessége, de valójában a világ egyik legszebb szigetcsoportjának tartják. A Lofoten név "hiúzláb"-at jelent, amit valószínűleg látképe után kapta. Lofoten látnivalói inkább természeti jellegűek, és csodásak. Lofoten látnivalói A hely egyik különlegessége, hogy a legnagyobb pozitív hőmérsékleti anomáliával itt találkozhatunk. Sarkköri volta ellenére, a tél enyhe, és a nyári hónapokban is akár 13 fokig kúszik a hőmérő. Igazi turistaparadicsom, aminek egyik nyári különlegessége, hogy közel 1, 5 hónapig nem megy le a nap. Lofoten szigetek norvégia fővárosa. Télen ez fordítva is megismétlődik, 1 hónapon keresztül Lofoten sötétségbe borul. A csodálatos mintegy 60 szigetből álló szigetcsoport vadregényes tájaival az UNESCO Világörökség részét képezi. Ahol a csipkés hegycsúcsok és fjordok érik egymást. Bár hegyei alig magasabbak 1000 méternél, mégis számos hegy és sziklamászót vonz ide. A Lofoten szigetek az aktív kirándulások kedvelőinek paradicsoma. Ahol a hegymászás, egy kellemes hegyi túra után másnap akár kerékpárra is pattanhatunk, hogy a jól kiépített kerékpárutakon a partvidéket is megcsodáljuk.
- Lofoten szigetek norvégia norway
- Lofoten szigetek norvégia beutazás
- Gyilkos-tó | hvg.hu
- Világ: Pusztul a Gyilkos-tó | hvg.hu
- A gyilkos tó - csak bátor turistáknak! - Blikk
Lofoten Szigetek Norvégia Norway
Korábban az útvonal 30 km-rel hosszabb volt, Melbu és Fiskebøl között kompátkeléssel, de a 2007 -ben elkészült Lofast nevű út jelentősen lerövidítette és meggyorsította a közlekedést, kiváltva a kompot és a lassú belterületi szakaszokat. Sziklamászás, kerékpározás [ szerkesztés] Lofoten hegyeit alpesi stílusú gerinceik, csúcsaik és gleccsereik vonzóvá teszik a hegy- és sziklamászás kedvelői számára, bár az itteni hegyek nem emelkednek 1200 méternél magasabbra. A legfontosabb hegymászóközpont Henningsvær Austvågøyán. A hegymászók leggyakrabban Austvågøya és Moskenesøya hegyeit választják. A szigeteknek kiterjedt kerékpárúthálózata van, többnyire a partok mentén, de akadnak 3-400 méteres emelkedők is. Ezek a legjobb delfin- és bálnafigyelő helyek Európában. Ballstad és Nusfjord között külön kompjárat jár, hogy a biciklisek elkerülhessék a hosszú és meredek Nappstraum alagutat. A kultúrában [ szerkesztés] A helyi halászok 19. századi küzdelmes életét mutatja be Johan Bojer (1872–1959) norvég író A tenger fiai című könyvében. Források [ szerkesztés] Szablyár Péter: A Lofoten-szigetek - Az éjféli nap birodalmában, Élet és tudomány, 1995.
Lofoten Szigetek Norvégia Beutazás
Szállás: menedékház. 4 Innen már csak dél felé vezethet utunk, de indulás előtt még teszünk egy gyalogtúrát. Miután elhagyjuk szállásunkat, a Nordkapp felé vezető úton megállunk egy parkolóban, hogy eltúrázzunk Európa tényleges legészakibb pontjához, a Knivskjellodden fokhoz. Kilenc kilométeres túra után érjük el 71 szélességi fok felett található fokot, ahol jobbra tőlünk a Nordkapp, balra, és előttünk pedig a Jeges-tenger. Színpadi, norvégia. Nyár, lofoten, panoráma, sziget, zöld, színpadi, közben, norvégia. | CanStock. Míg a szomszédos Nordkappot évi 300 ezer ember látogatja meg, ide 1 500 ember jut el évente, így itt lényegesen kevesebb emberrel találkozhatunk, és túránk során zavartalanul élvezhetjük a zord északi táj szépségét. Ugyanazon az úton visszasétálunk buszunkhoz, és elindulunk Alta felé. Altába érkezve mielőtt elfoglalnánk szállásunkat, meglátogatjuk az UNESCO világörökség részét képező sziklarajzokat. A becslések szerint mintegy 6 000 éve készült 3 000 rajzot 1973-ban fedezték fel, és öt helyszínen találhatók. Mi a legnagyobb helyszínt, az egyetlent, amely nyitva áll a nagyközönség előtt, nézhetjük meg.
Egyedülálló természeti összhatás. 2. Nyáron éjszaka is túrázhatsz Mivel a nyár naprészében éjjel-nappal világos van, így a fehér éjszakák alatt is viszonylag jók a látásviszonyok. A leghosszabb napok júniusban a nyári napforduló környékén vannak. Ez az időszak egyben a legszárazabb is, és a nörvényzet élénkzöld színű. 3. Látványos napkelték Ilyen látvány fogadott minket szinte minden nap. Egyik előnye a sátrazásnak 🙂 4. Azért a napnyugták sem unalmasak Ha nem szeretsz korán kelni, a napnyugták is említésre méltóak. 5. Bárányok és növények Rengeteg apró és színes bogyóval és virággal találkoztok. És a bárányokat se felejtsük el. 6. Azok a norvég fjordok… A norvég fjordokat sosem lehet megunni. Norvégia | Skandináv Utazási Központ. 7. Sátrazás kiváló panorámával Még a felhős vagy esősebb napokon is boldogok voltunk, hogy itt lehettünk. 8. Nyáron is láthatsz havat Még ha a nyári hónapokra is időzíted a nyaralást, ne lepődj meg, ha magasabban még rengeteg hóra találsz. Ez kora augusztusban volt, még akkor is bőven maradt az előző évi adagból.
Simon Lászlóval, a gyergyószentmiklósi Turisztikai Információs Iroda munkatársával, a Gyilkostó Adventure Egyesület vezetőjével beszélgettünk. Megszavazták Erdély hét csodáját A portálon keresték Erdély hét csodáját. A szavazás vasárnap zárult le, a legtöbb szavazatot a Gyilkos-tó és a Békás-szoros kapta. A Gyilkos-tó és a szomszédságában levő Békás-szoros kapta a legtöbb szavazatot azon a vasárnap zárult szavazáson, amelyen Erdély hét csodáját kereste a erdélyi portál és a goTransylvania telefonos turisztikai alkalmazás fejlesztője. A legizgalmasabb erdélyi legendák Déva várának építéséről és Kőmíves Kelemenné tragikus sorsáról szinte mindenki hallott már, hiszen a Kőmíves Kelemen című népballada az irodalomórák megkerülhetetlen tétele. Erdélyben járva azonban még számos történetbe botlik az ember, hiszen szinte minden hegyhez, tóhoz és várhoz kapcsolódik egy-egy népmonda. A bemutatja a legizgalmasabbakat. Sípálya-építési vita a Gyilkos-tónál Sípályát építene a közigazgatásilag a székelyföldi Gyergyószentmiklóshoz tartozó Gyilkos-tónál a város önkormányzata.
Gyilkos-Tó | Hvg.Hu
A Gyilkos-tó és a szomszédságában levő Békás-szoros kapta a legtöbb szavazatot azon a vasárnap zárult szavazáson, amelyen Erdély hét csodáját kereste a erdélyi portál és a goTransylvania telefonos turisztikai alkalmazás fejlesztője. 2017. 05. 29 | Szerző: Admin A szavazás résztvevői a kezdeményezés honlapján, illetve telefonkészülékeken a goTransylvania útikalauz-alkalmazás keretében május elején közzétett 34-es listáról választhatták ki az erdélyi nevezetességeket. Ezeket a szervezők felkérésére erdélyi szakértők, szakmai szervezetek és közéleti személyiségek ajánlották. A több mint húszezer leadott szavazat szerint a Gyilkos-tó és a Békás-szoros a legkedveltebb erdélyi csoda, melyet a Szent Anna-tó és a Tordai-hasadék követ népszerűségben. A hét csoda közé a Székelykő, a székelyföldi borvizek és mofetták, a csíksomlyói Mária-szobor és a szovátai Medve-tó került – közölte a portál. A TikTok is kivonulhat Európából Tegnap, 16:33 Olvasási idő: 8 percVilág: Pusztul A Gyilkos-Tó | Hvg.Hu
Erdély egyik legszebb természeti csodája a Gyilkos-tó, ami a fölé emelkedő Kis-Cohárd, Nagy-Cohárd, Gyilkos-hegy és a Likas-csúcs szikláinak együttesével páratlan természeti szépségű vidéket alkot. A Keleti-Kárpátokban, Hargita megyében, a Hagymás-hegységben fekvő tó 1837-ben keletkezett: a rozsdás, vörös víztükörből kibukkanó, megkövesedett fatörzsek egészen különös, misztikus hangulatot kölcsönöznek neki. A Gyilkos-tó keletkezése A nagy esőzések hatására a keletre fekvő Gyilkos-kő oldalán felhalmozódott agyagos lejtőtörmelék lezúdult a völgybe, nekicsúszott a Cohárd délkeleti lábának, amely több patak, a Likas-, a Vereskő-, a Lóhavas-, a Juh-, és a Cohárd-patak folyását is elzárva kialakította a Gyilkos-tavat. Első felmérésekor, 1859-ben 32 hektárnyi volt a területe, de a felületi felszíne, mélysége és víztömege fokozatosan csökken. A megfigyelések szerint évi 4, 88 cm hordalék kerül bele, ennek következtében 2080-ra, 60 év múlva teljesen eltűnhet, amennyiben nem tisztítják ki a medrét.A Gyilkos Tó - Csak Bátor Turistáknak! - Blikk
Pusztul a Keleti-Kárpátokban, Gyergyószentmiklós közelében található Gyilkos-tó. A tavat a feltöltődés veszélye fenyegeti - írja a Bukarestben kiadott Új Magyar Szó napilap internetes oldalán. A 171 éve földcsuszamlás miatti völgyelzáródás révén keletkezett tó egyediségét adó, vízben álló fatörzsek jó része már kirothadt a szennyvíz hatására. A víz egykori zöldje ma már inkább kávébarna. A Gyilkos-tóba ömlő patakok torkolatánál levő gátak felújítása rendkívül sürgős lenne, ellenkező esetben a lerakódó törmelék két részre oszthatja a tavat. A természetes feltöltődést gyorsítja az illegális fakitermelés miatt egyre több hordalék. A szakemberek szerint mindezek hatására a Gyilkos-tónak már csak hűlt helye maradhat fél évszázadon belül. Abos Gábor, a Hargita megyei környezetvédelmi őrség főbiztosa szerint a tó mentén hivatalosan, engedéllyel működő vendéglátó helyek mindegyikénél megfelelő a szennyvíz kezelése. A korábbi kihágásokért kirótták a büntetéseket. A főbiztos szerint jelenleg nincs szennyvízprobléma az üdülőtelepen.
Az ajánlott erdélyi nevezetességek között a természeti látnivalók mellett az épített örökség remekművei (köztük a kolozsvári Bánffy-palota, a székelyderzsi erődtemplom és Vajdahunyad vára), az élővilág ritkaságai (például a mocsári kockásliliom és a békászó sas), ételkülönlegességek (így a szilágysági pálinka és a tordai pecsenye) vagy fontos történelmi események - mint amilyen például a vallásszabadságot a világon elsőként meghirdető 1568-as tordai országgyűlés - is szerepeltek. A Transindex szerint a szavazók több mint 80 olyan erdélyi csodát is javasoltak, amely nem szerepelt az eredeti 34-es kínálatban. Ezek közül a nagybányai művésztelepet javasolták a legtöbben. - MTI - Hírlevél feliratkozás Ne maradjon le a legfontosabb híreiről! Adja meg a nevét és az e-mail-címét, és mi naponta elküldjük Önnek a legfontosabb híreinket! Feliratkozom a hírlevélre Hírlevél feliratkozás Ne maradjon le a legfontosabb híreiről! Adja meg a nevét és az e-mail-címét, és mi naponta elküldjük Önnek a legfontosabb híreinket!
Több mint harminc évvel ezelőtt fullasztó köd lepte el a kameruni Nyos-tó környékét, a katasztrófa több mint 1700 ember életét követelte. Még most sem tudni biztosan, minek a következtében szabadulhatott ki a tó fenekén felgyülemlő gyilkos gáz. 1986. augusztus 21-én történt az egyik legfurcsább, legbizarrabb katasztrófa a történelemben. Mindenféle előjel nélkül az inaktív vulkánon fekvő Nyos-tóból több százezer (egyes becslések szerint 1, 6 millió) tonna szén-dioxid robbant ki a levegőbe – olvasható a Science Alert tudományos portál összeállításában. A halálos felhő 100 kilométer per órás sebességgel terjedve borította be a vidéket, összesen 1746 embert és 3500 háziállatot fojtva meg. Érdekesség, hogy a növényvilág szinte semmilyen kárt nem szenvedett, kivéve a tó közvetlen környékének vegetációját. A tó körüli 25 kilométeres körzetben az éltető levegőt teljesen kiszorította a szén-dioxid, az egész esemény egy bibliai csapásra hasonlított. Sokakat álmukban ért a fulladás, az áldozatok egy részének az orrából és a szájából szivárgott a vér.