E Hiteles Cégkivonat — Békés Város Hivatalos Honlapja
August 27, 2024, 8:25 amA különböző cégkivonat hitelesítések közül egyre népszerűbb az e-hiteles cégkivonat, köszönhetően annak, hogy elektronikus, azonnal letölthető dokumentumról van szó. De mit is jelent konkrétan, ha egy cégkivonat e-hiteles? Céginformációs Szolgálat. Az e-hiteles cégkivonat es3 formátumú, az Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium Céginformációs Szolgálatának elektronikus aláírásával és időbélyegével rendelkezik. Az es3 formátum megtekintéséhez is külön program szükséges, az ingyenes e-Szigno programot kell hozzá letölteni. Mivel elektronikusan hitelesített dokumentumról van szó, így az e-hiteles cégkivonat is csak elektronikus ügyintézés során használható fel, kinyomtatás esetén elveszíti hitelességét. Tartalmát tekintve az e-hiteles cégkivonat hasonló a hiteles cégkivonatokhoz, tartalmazza a vállalkozás általános információit (cégforma, cégnév, rövidített cégnév, cégjegyzékszám, székhely, fióktelep, létesítő okirat kelte, a vállalkozás tevékenységei), a jegyzett tőkét és annak megoszlását, a képviseletre jogosultak adatait és módját, a könyvvizsgálók adatai, a cég statisztikai számjegyét, adószámát, pénzforgalmi jelzőszámát és a tagok adatait is.
- Mit jelent az e-hiteles cégkivonat?
- Céginformációs Szolgálat
- Szolgáltatások - Cégkivonat letöltés elektronikusan és közhiteles cégkivonat rendelés
- Választási közlemény – Békés megye, 1. számú választókerület
- Békés vármegye
- Pest – Wikiszótár
Mit Jelent Az E-Hiteles Cégkivonat?
- A költségtérítés befizetésének összegéről és időpontjáról a Magyar Államkincstár elektronikus úton fokozott biztonságú aláírással ellátott igazolást küld. - Ezt az igazolást a céginformációs kérelemhez kell mellékelni. A legalább fokozott biztonságú elektronikus aláírással ellátott elektronikus kérelmet és a befizetés igazolását a Céginformációs Szolgálat e-mail címére kell elküldeni: cegszolgalat(kukac) A Céginformációs Szolgálat a kért céginformációt kizárólag akkor nyújtja, ha az ügyfél a költségtérítés összegét befizette. Tekintettel arra, hogy a Céginformációs Szolgálattól igényelt céginformációs szolgáltatás az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény 7. § (2) bekezdése alapján közhatalmi tevékenységnek minősül, amelynek alapján a cégszolgáltatásokért fizetendő költségtérítés ÁFA összeget nem tartalmaz, a Céginformációs Szolgálat az igazolt befizetésről ÁFA tartalom nélküli számviteli bizonylatot állít ki, amelyet a kért dokumentummal együtt bocsát ki. Szolgáltatások - Cégkivonat letöltés elektronikusan és közhiteles cégkivonat rendelés. Kérelmek teljesítése: - személyesen - postán - elektronikus úton A Céginformációs Szolgálat a kért céginformációt a kérelem beérkezésétől számított 15 napon belül küldi meg az igénylő által választott módon.
Céginformációs Szolgálat
Költségtérítés visszaigénylése: Kérelemre a Céginformációs Szolgálat papíralapú formában igazolást állít ki arról, hogy a befizetett költségtérítés nem került felhasználásra, ezért az visszaigényelhető. A Céginformációs Szolgálat az ügyfél kérelmét továbbítja az Igazságügyi Minisztérium Pénzügyi és Számviteli Főosztály számára, amely gondoskodik a fel nem használt költségtérítés visszautalásáról. Javaslat: Az elektronikus okirat iránti kérelem beadása előtt érdeklődjön annál a szervezetnél, ahová a közokiratot benyújtani kívánja arról, hogy van-e lehetőség az ily módon továbbított okiratok fogadására. A fentiek tekintetében a következő telefonszámon lehet érdeklődni: Call center: + 36 (1) 795 5111 (1. menü: beszámolóval kapcsolatos kérdések) (2. Mit jelent az e-hiteles cégkivonat?. menü: cégeljárással kapcsolatos kérdések) (3. menü: céginformáció igénylése, ügyfélszolgálat elérhetősége)
Szolgáltatások - Cégkivonat Letöltés Elektronikusan És Közhiteles Cégkivonat Rendelés
E-hiteles cégkivonat formátuma Az E-hiteles cégkivonat es3 fájlformátumban tölthető le. Ezt a speciális formátumot kizárólag a MICROSEC E-Szingó programjával lehet megnyitni. Az E-hiteles cégkivonat tehát letöltés után nem ellenőrizhető, nyitható meg irodai programokkal, megnyitásához az E-Szignó weboldalról kell letölteni a programot, majd telepíteni azt.Az elektronikus aláírás biztonságú, ennek megfelelően a dokumentum bizonyító erejű, de nem minősül közokiratnak. Ez a fajta aláírás ugyanolyan jogi következményeket von maga után, mint a kézzel írott aláírás, azonban egy digitálisan aláírt üzenet olvasója ellenőrizni tudja az üzenetet küldő személyazonosságát, valamint az üzenet sértetlenségét is.
Békéscsaba Békés megye székhelye, amely mára hazánk 16. legnépesebb városa. Az első írásos emlék még az 1300-as évek elejéről származik, ám sajnos az eredeti város a török időkben teljes mértékben elpusztult, így teljes mértékben újjá kellett építeni. De vajon mi Békéscsaba története valójában? Cikkünkben részletesen beszámolunk róla! Békéscsaba története A terület már az ókor óta lakottnak számít, már a késő bronzkorból találtak leleteket, ami ráadásul az Alföld első kultúráját, a Körös-kultúrát is jelzi. Ebben az időszakban a kelték, a hunok és a szarmaták hódították meg leginkább a várost. A török eredetű név az Árpádkorból származik, így viszonylag korainak mondható. A város a középkorban A honfoglalást követően ezen a területen több kisebb település állt, ahol félnomád gazdálkodás zajlott. A régészek állítása szerint Csaba a 13. században jött létre először, ám ez közel sem azt jelenti, hogy előtte ne laktak volna ezen a részen. A török kori Békéscsaba A török korban az itt lakó magyarok reformátusok voltak, akiknek külön iskolát tartottak fenn.
Választási Közlemény – Békés Megye, 1. Számú Választókerület
Arad és Nagyvárad elvesztése miatt Békéscsabának és Gyulának át kellett vennie az átcsatolt egykori városok szerepét. 1944 októberében került szovjet megszállás alá. A második világháború után a Csehszlovákiával kötött lakosságcsere-szerződés értelmében kitelepítették vármegye szlovák lakosságának egy jelentős részét, akiknek helyére felvidéki magyarok érkeztek főként a Csallóközből. Békés vármegye az 1950-es megyerendezés értelmében szűnt meg, egykori területét összevonták két csanádi, egy bihari, egy szolnoki, illetve egy csongrádi járással, így alakult ki a mai Békés megye. Közigazgatás 1910-ben a vármegye hét járásra volt felosztva: Békési járás, székhelye Békés Békéscsabai járás, székhelye Békéscsaba Gyomai járás, székhelye Gyoma Gyulai járás, székhelye Gyula Orosházi járás, székhelye Orosháza Szarvasi járás, székhelye Szarvas Szeghalomi járás, székhelye Szeghalom Ezenkívül rendelkezett egy rendezett tanácsú várossal, ami Gyula volt. Forrás: Wikipédia
Békés Vármegye
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából ( Jenő szócikkből átirányítva) Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez Jenő, magyar törzs Jenő, keresztnév Jenő, település Fejér megyében Egyéb települések Baranyajenő, Magyarország, Baranya megye Borosjenő (rom. Ineu) város, Románia, Arad megye (az itteni jenői vár volt a jenői pasa székhelye). Budajenő, Magyarország, Pest megye Diósjenő, Magyarország, Nógrád megye Jászkarajenő, Magyarország, Pest megye Jenő, Deáki egykori része, Szlovákia, Nyitrai kerület, Vágsellyei járás Jenőpuszta, Sarkad része, Magyarország, Békés megye Kisjenő (rom. Chişineu-Criş) város, Románia, Arad megye Köröskisjenő (rom. Ineu), Románia, Bihar megye Pilisborosjenő, Magyarország, Pest megye Somlójenő, Magyarország, Veszprém megye Tiszajenő, Magyarország, Jász-Nagykun-Szolnok megye
Pest – Wikiszótár
Ez azért is volt fontos, mert Gyulán megépült a vár, s jelentős szerepet töltött be a török elleni harcban. A vár ma is jelentős nevezetessége a megyének. A törökök miatt a megye elnéptelenedett, lakosságának száma 10%-ra csökkent, ami csak később, a 18. század elején kezdett benépesülni, ugyanis több nemzetiség települt le itt. (románok, szlovákok, németek, szerbek) Gyulai vár Fejlődés: Békés megye mezőgazdasági szempontból nagyon fontos szerepet tölt be Magyarország szempontjából. A 19. században megépült Budapest-Békéscsaba vasútvonal bekapcsolta a megyét az ország életébe, majd Románia felé is kiépült az összeköttetés. A 2 világháború között és után a legnagyobb fejlődés Békéscsabán ment végbe. 1960 után az ipartelepítésnek köszönhetően megnőtt a lakosság száma. A mezőgazdaságon kívül a gépgyártás, konzervipar, kosárfonó ipar, élelmiszer-, nyomdaipar, építőipar adta a legtöbb munkát az embereknek. Gyulán: a Gyulai Húskombinát, a Tejpor és sajtgyártás, valamint a Dürer-nyomda, Orosházán: az üveggyártás, valamint a Linamar gépgyártó vállalat, Szarvason: a Vas- és Fémipari Rt., valamint a Szirén Ruházati Szövetkezet, valamint a Gallicoop és a Pioneer számottevő, Békéscsabán: a hús-és kolbászgyártás, a Kner Rt.
A gyulai vár mellett másik látványosság a Vésztő-Mágori Történelmi Emlékhely és Szoborpark is. A megújult, Békéscsabá n lévő Munkácsy Mihály Múzeum ban található a világ legnagyobb Munkácsy gyűjteménye, ahol megtekinthetők a festő különleges ereklyéi. A megyéhez számos ismert személy kötődik. Gyulán született Erkel Ferenc, a Himnusz zeneszerzője és a magyar opera megteremtője. Erről a tájról származik Munkácsy Mihály, Tessedik Sámuel, Haan Lajos helytörténész és a festő Haan Antal. forrás: Dövényi Zoltán [szerk]: Magyarország kistájainak katasztere. 2., átdolgozott kiadás. MTA FKI, Budapest, 2010.
A Wikiszótárból, a nyitott szótárból Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez Pest megye Tartalomjegyzék 1 Magyar 1. 1 Kiejtés 1. 2 Földrajzi név 2 Német 2. 1 Kiejtés 2. 2 Főnév 2. 2. 1 Ragozás 2. 3 További információ Magyar Kiejtés IPA: [ ˈpɛʃt] Földrajzi név Pest Pest megye Magyarország középső részén található. Északról Szlovákia és Nógrád megye, keletről Heves és Jász-Nagykun-Szolnok megyék, délről Bács-Kiskun megye, nyugatról Fejér és Komárom-Esztergom megyék határolják. Székhelye Budapest, az ország fővárosa, amely azonban önálló területi egység, nem tartozik Pest megyéhez. Budapest történelmi településrésze.